PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 214/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 845/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu oceli s organickým povlakem a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k prozatímním informacím písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Další inspekce na místě proběhly v prostorách následující společnosti:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(6)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
2.1. Období šetření
(7)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Žádosti o vyloučení výrobku
(8)
V 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je stanoveno, že Komise obdržela několik žádostí o vyloučení některých typů výrobku a že tato otázka nebyla ke dni zveřejnění prozatímního nařízení uzavřena.
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací byly obdrženy další žádosti, které se staly předmětem následující analýzy:
3.1.1. Ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu
(10)
Uživatel oceli s organickým povlakem podal žádost, aby byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu vyloučena z definice výrobku. Z šetření vyplynulo, že kovový povlak chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzikálně a chemicky odlišným od oceli s organickým povlakem, jež je předmětem šetření. Ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu je takřka výhradně používána v obalech na potraviny a v kabelovém odvětví. Výrobní odvětví Unie rovněž vysvětlilo, že nemělo v úmyslu, aby tento výrobek patřil do definice výrobku. Z tohoto důvodu byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena.
(11)
Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association - CISA), dva dovozci a jeden uživatel navrhli vyloučení dalších čtyř typů výrobku. Tyto žádosti byly analyzovány a zamítnuty, jak je uvedeno níže.
3.1.2. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou
(12)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť tyto výrobky nejsou zařazeny do kódů KN, které jsou předmětem šetření. Barvení nebo nanášení povlaků je určeno pouze pro ochranu proti korozi, a proto jsou tyto výrobky zařazeny do kódu KN 7208, a nikoli do kódu KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou, nejsou zařazeny do definice výrobku, a nemohou být tudíž z této definice vyloučeny.
3.1.3. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm
(13)
Sdružení CISA a dva dovozci požádali o vyloučení oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm - představující 5-10 % dovozu z Číny - a uvedli, že se přímá hospodářská soutěž mezi čínským vývozem a produkcí výrobního odvětví Unie týká pouze oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,25 mm až 0,6 mm.
(14)
Tato žádost byla zamítnuta vzhledem k tomu, že ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm vyrábějí a prodávají jak čínští vývozci, tak i výrobní odvětví Unie, a že si těmito výrobky tudíž jasně navzájem konkurují. Nebyl předložen žádný důkaz na podporu tvrzení, že si ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm navzájem nekonkurují, a že by se tudíž jednalo o rozdílný typ výrobku. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a totéž konečné použití, a jedná se tudíž o tentýž výrobek.
3.1.4. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým slitinou hliník-zinek
(15)
Oba dovozci tvrdili, že licenci na výrobu tohoto typu výrobku mají pouze čtyři výrobci v Unii a že jej ve skutečnosti vyráběla pouze jedna společnost. Tvrdili také, že se tento výrobek svými vlastnostmi liší od pozinkované oceli s organickým povlakem.
(16)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť dva uvedené typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, jejich použití se překrývá a během období šetření tento typ výrobku vyráběli nejméně dva spolupracující výrobci v Unii. Je třeba poznamenat, že do Unie tento typ výrobku během období šetření vyvážel pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce.
3.1.5. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým zinkovou slitinou
(17)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť v rozporu s tvrzením jednoho z uživatelů je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
3.2. Žádost o začlenění výrobku
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu, která je zařazena do kódů TARIC 7210122010 a 7210500010, byla začleněna do definice výrobku. Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené kódy nebyly začleněny do původního podnětu a fyzikální a technické vlastnosti výrobků spadajících pod tyto kódy se liší od vlastností výrobků, jichž se podnět týká.
3.3. Dotčený výrobek
(19)
Vzhledem k tomu, že bylo vyloučení oceli s organickým povlakem opatřené kovovým povlakem chromu nebo cínu akceptováno, pozměňují se tímto vyloučením prozatímní zjištění týkající se dotčeného výrobku, která jsou uvedena v 13. a 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(20)
Dotčeným výrobkem jsou tudíž určité výrobky z oceli s organickým povlakem, tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
3.4. Obdobný výrobek
(21)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. DUMPING
(22)
Několik čínských vyvážejících výrobců předložilo své připomínky týkající se dumpingu poté, co byla čínským vyvážejícím výrobcům uložena prozatímní opatření a poskytnuty prozatímní informace Komise.
4.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 21. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Ani jedna ze dvou skupin spolupracujících vývozců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, nemohla prokázat splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2. Individuální zacházení
(24)
Dva vyvážející výrobci v ČLR splnili kritéria pro přiznání individuálního zacházení (40. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Další zúčastněná strana opět podala žádost o přiznání individuálního zacházení a individuálního zjišťování. Tato strana svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve skutečnosti stáhla zpět, ale nadále žádala o přiznání individuálního zacházení, jakož i individuálního zjišťování. Tato žádost byla považována za žádost o individuální zjišťování, a byla tudíž zařazena do žádostí uvedených v 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádost o individuální celní sazbu, jak je podrobněji popsáno níže v 26. až 31. bodě odůvodnění, byla pro tuto stranu zamítnuta.
(25)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, potvrzuje se 39. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zjišťování
(26)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení osm vyvážejících výrobců. Jak je vysvětleno v 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež se tímto potvrzují, byla u jednoho vyvážejícího výrobce, společnost Union Steel China, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, provedena inspekce v rámci přezkumu jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(27)
Vzhledem ke všem dalším žádostem o individuální zjišťování se dospělo k závěru, že individuální zjišťování by způsobilo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření. Tyto žádosti tudíž nebyly akceptovány.
(28)
Jedna ze stran tvrdila, že její žádost nemůže být považována za administrativní zátěž, neboť po uplynutí prozatímní fáze útvarům Komise zbývá stále ještě šest měsíců do okamžiku přijetí konečných rozhodnutí. Mimo jiné v nedávných řízeních útvary Komise přiznaly individuální zjišťování po uplynutí prozatímní fáze.
(29)
Jiná strana - již zmíněná v 24. bodě odůvodnění- tvrdila, že by jí mělo být přiznáno individuální zjišťování, neboť potřebné informace předložila ve stanovené lhůtě a individuální zjišťování již bylo přiznáno jinému vyvážejícímu výrobci, společnosti Union Steel China.
(30)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána podle jednotlivých případů, přičemž je zohledněn počet předložených žádostí a doba, která je k dispozici pro účely posouzení těchto žádostí. Vzhledem k počtu předložených žádostí, k omezené době, jež byla k dispozici po přezkoumání vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané vyvážejícím výrobcem, který nebyl do vzorku zařazen, a procesním lhůtám, jež musejí být dodrženy, bylo v tomto případě rozhodnuto, že tyto žádosti nemohou být akceptovány, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše.
(31)
Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Union Steel China, okolnosti byly rozdílné, neboť u této společnosti již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
4.4. Běžná hodnota
4.4.1. Srovnatelná země
(32)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se výběru Kanady jakožto srovnatelné země. Potvrzuje se tudíž 43. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(33)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Kanadě). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a na základě vypočtené běžné hodnoty kanadského výrobce obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací dva čínští vyvážející výrobci uvedli, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, zejména pokud jde o rozdílné typy výrobku, srovnatelnost výrobků, reprezentativnost a úpravy.
(35)
Tato tvrzení byla akceptována částečně. Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být zpřístupněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, což znamená, že současně zajistila, aby bylo se všemi důvěrnými údaji poskytnutými jediným kanadským výrobcem zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Vyvážející výrobci mohli díky informacím, které jim byly poskytnuty, pochopit metodiku použitou v souladu s článkem 2 základního nařízení. Bylo nicméně zjištěno, že k jednotlivým typům výrobku mohly být poskytnuty podrobnější informace v podobě rozpětí s cílem dodržet důvěrnost údajů. Takové údaje byly zpřístupněny v okamžiku poskytnutí konečných informací. Navíc byly poskytnuty podrobnější informace o tom, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní, a informace o úrovni úprav běžné hodnoty.
(36)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uznala, že podrobnější údaje byly skutečně předloženy, avšak uvedla, že některé údaje stále chyběly, zejména pokud jde o úroveň výrobních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu.
(37)
Pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, byly jako základ použity výrobní náklady nejpodobnějších výrobků, přičemž tyto náklady byly v případě potřeby upraveny. Ačkoli nebyly totožné s výrobky vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci, typům výrobku prodávaným čínskými vyvážejícími výrobci se nicméně velmi podobaly, neboť rozdíl spočíval obvykle pouze v tloušťce organického povlaku. Rozdíly ve výrobních nákladech tudíž byly shledány jako velmi malé.
(38)
Jak tato strana ve svém podání uznala, Komise poskytla konečné informace obsahující podrobnější údaje v podobě rozpětí, včetně údajů týkajících se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku ve srovnatelné zemi, jež byly použity pro výpočet běžné hodnoty, údajů týkajících se celkové úrovně úprav běžné hodnoty, údajů týkajících se konečné běžné hodnoty podle skupiny složené z jednotlivých typů výrobku, údajů týkajících se reprezentativnosti, povahy a účinků úprav běžné hodnoty.
(39)
Z výše uvedeného vyplývá, že poskytnutí konečných informací, které proběhlo v souladu s požadavky článku 20 základního nařízení, zúčastněným stranám umožnilo jasné pochopení metodiky použité v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení a všem stranám byla dána příležitost, aby se k poskytnutí konečných informací vyjádřily. Dospělo se tudíž k závěru, že poskytnutí informací bylo úplné a že práva na obhajobu zúčastněných stran byla plně dodržena.
(40)
Jedna strana tvrdila, že v případech, kdy byla vypočtena běžná hodnota, zůstal zdroj prodejních, správních a režijních nákladů a zisk nevysvětlen. V 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že prodejní, správní a režijní náklady, jakož i ziskové rozpětí kanadského výrobce u typů výrobku, jež byly shledány jako ziskové, byly použity v případě, že bylo nutné vypočítat běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení jsou prodejní, správní a režijní náklady a zisk založeny na ověřených nákladech výrobce ve srovnatelné zemi a na ověřeném prodeji prováděném tímto výrobcem na domácím trhu v běžném obchodním styku.
(41)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzuje 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5. Vývozní cena
(42)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6. Srovnání
(43)
Dvě strany uvedly, že Komise neposkytla dostatečné informace týkající se srovnatelnosti typů výrobku a jejich reprezentativnosti na úrovni typu výrobku.
(44)
Jak je vysvětleno v 35. bodě odůvodnění výše, Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny příslušné údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením o důvěrnosti obsaženým v základním nařízení. V návaznosti na uvedené tvrzení učiněné po poskytnutí prozatímních informací byly skutečně předloženy podrobnější informace podle typu výrobku, včetně uvedení důvodů, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní a proč musela být vypočtena běžná hodnota.
(45)
Po inspekci na místě u kanadského výrobce ve srovnatelné zemi byly běžné hodnoty pro některé typy výrobku upraveny směrem dolů o rozdíly ve fyzických vlastnostech v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, a to zejména z důvodu zjištění toho, že kvalita organického povlaku používaného kanadským výrobcem u některých typů výrobků byla odlišná od kvality organického povlaku, který používali čínští vyvážející výrobci. Z těchto úprav vyplynula nižší běžná hodnota u dotčených typů výrobku.
(46)
Jedna strana žádala o informace o částkách odpovídajících každé z úprav běžné hodnoty. Tyto údaje nebylo možno poskytnout, aby byla dodržena důvěrnost údajů předložených kanadským výrobcem. Celkové procento úprav bylo nicméně zveřejněno v okamžiku poskytnutí konečných informací a vyplynulo z něj, že dopad úprav byl zanedbatelný.
(47)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, typy výrobku prodávané na domácím trhu se velmi podobaly typům výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci, a to i v případě, že byl mezi nimi zjištěn určitý rozdíl. Bylo zjištěno, že tyto výrobky byly podobné, pokud jde o kvalitu oceli, šířku podkladu a tloušťku použitého podkladu a o typ a množství použitého kovového povlaku.
(48)
V případě potřeby se provedla úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech - jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše - z důvodu rozdílné kvality organického povlaku použitého u některých typů výrobku. V zájmu posouzení tržní hodnoty tohoto rozdílu se zohlednil rozdíl v průměrných nákladech ve srovnání s nejpodobnějším typem výrobku, jakož i mezinárodní tržní ceny.
(49)
Tatáž strana zjišťovala, zda byly náklady na dopravu a na pojištění zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů. Je třeba poznamenat, že zahrnuty nebyly, neboť srovnání bylo provedeno na základě cen ze závodu.
(50)
Jedna strana uvedla, že její žádost o úpravu v souvislosti s hodnotou tří faktur měla být zohledněna a že tomu tak mělo být i u jedné konkrétní prodejní transakce, na níž nebyl brán ohled. Uvedená žádost se týkala kompenzace vyplacené zákazníkovi v souvislosti s prodejem, k němuž došlo před obdobím šetření, která byla však vyřízena formou slevy z hodnoty těchto tří faktur vydaných během období šetření, což vedlo k tomu, že byla hodnota těchto faktur uměle snížena. Žádost společnosti byla přijata. Požadovaná úprava byla provedena a prodejní transakce, která byla omylem opomenuta, byla zařazena do výpočtu vývozní ceny.
(51)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika stanovená v 58. a 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které dotyčný výrobek nevyráběly, byly uvedeny v normativní části tohoto nařízení. Tyto obchodní společnosti byly nyní z normativní části vyřazeny a v současnosti jsou uvedeny pouze vyvážející výrobci.
(54)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, zcela nepatrné úpravě vývozní ceny, jak je uvedeno v 45. a 50. bodě odůvodnění výše, a neexistenci jakýchkoli dalších připomínek jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Jiné spolupracující společnosti
55,0
Nespolupracující společnosti
68,1
(55)
Na základě skutečností uvedených v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR vypočteno za použití nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy výrobků vyvážejících výrobců. Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše, vyrovnávacím clům vyplývajícím z vývozních subvencí, která byla v současně probíhajícím antisubvenčním řízení uvalena na tentýž výrobek, a k neexistenci jakýchkoli dalších připomínek se celostátní úroveň dumpingu stanoví na 68,1 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
5. ÚJMA
5.1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 63. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Trh Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se trhu Unie, potvrzuje se 65. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Spotřeba v Unii
(58)
Mnohé zúčastněné strany upozornily po zveřejnění prozatímního nařízení na některé nesrovnalosti ve zveřejněných údajích o újmě. Komise údaje opět prozkoumala a v případě potřeby revidovala údaje týkající se výrobního odvětví Unie a trhu Unie. Přestože tato revize měla za následek změnu některých číselných údajů pro určité roky, zůstávají trendy, a tudíž i závěry týkající se těchto údajů obecně beze změny.
(59)
Po revizi vysvětlené výše se celková spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to zejména v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, které se projevily především v odvětví stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a vzrostla od roku 2009 do období šetření o 18 procentních bodů, nicméně zůstala pod původní úrovní z roku 2008.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se spotřeby v Unii, potvrzuje se 70. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Dovoz do Unie a podíl na trhu
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto: procentuální podíl na trhu se změnil v důsledku změn hodnot spotřeby:
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(63)
Změnou ve výše uvedených údajích o spotřebě se změnil procentuální podíl dovozu z ČLR na trhu ve srovnání s údaji zveřejněnými v prozatímním nařízení. Trend však zůstává beze změny. Podíl dovozu z ČLR na trhu se výrazně zvýšil z 9,1 % na začátku posuzovaného období na 14,6 % na konci posuzovaného období. Po snížení v roce 2009, které odráží prudký pokles spotřeby v důsledku hospodářské krize, se dovoz znovu rychle zvýšil, přičemž podíl na trhu se za jeden rok znovu dostal na úroveň z roku 2008, tedy na úroveň před vypuknutím hospodářské krize, a na konci období šetření tuto úroveň významně překročil.
5.4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
(64)
Po poskytnutí informací požadoval jeden vyvážející výrobce další informace o výpočtu cenového podbízení v případě, že se typ výrobku vyvážený z ČLR a typ výrobku prodávaný na trhu Unie výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly. Požadoval rovněž informace o tom, zda byla provedena úprava o fyzické rozdíly v případě, že nebyla zjištěna naprostá shoda mezi výrobky.
(65)
Pokud se vyvážený typ výrobku a typ výrobku prodávaný výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V těchto případech se porovnávalo s velmi podobným typem výrobku, který se lišil pouze tloušťkou podkladu.
(66)
Když velmi podobných typů výrobku bylo několik, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie bez ohledu na to, zda tloušťka podkladu u tohoto levnějšího typu výrobku byla menší či větší. Úprava o fyzické rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se cen dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se 78. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se předběžných poznámek o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, nemění se závěry uvedené v 82. až 85. bodě odůvodnění.
6.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku (makroekonomické ukazatele)
(69)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 86. až 92. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity
74 %
57 %
65 %
68 %
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(70)
Ačkoli se údaje nepatrně změnily, trendy a závěry stanovené v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění, a tudíž se potvrzují. Výroba v roce 2009 prudce klesla, v roce 2010 o něco vzrostla a v období šetření sice zůstala stabilní, avšak stále pod úrovněmi z roku 2008. Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období neměnná, zatímco využití kapacity bylo v důsledku vývoje výroby menší.
6.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8 %
58,8 %
58,1 %
53,9 %
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(71)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se objem prodeje zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body. Potvrzují se tudíž závěry stanovené v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období šetření
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(72)
Vzhledem k tomu, že se údaje nepatrně změnily, závěry týkající se zaměstnanosti stanovené v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 93. až 108. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(74)
Po poklesu jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo růst nákladů a v zájmu jejich pokrytí mohlo pouze mírně zvýšit ceny, což přesně stačilo na udržení téže nízké úrovně ziskovosti za rok 2010 a během období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
(75)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.3. Stav zásob
(76)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.4. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
(77)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu
22 %
24 %
22 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(78)
Přestože byly údaje zveřejněné v prozatímním nařízení opraveny, nemění se zjištění týkající se využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje. Průměrná hodnota na tunu závislého prodeje zůstala během posuzovaného období stabilní a byla o 3 % nižší než prodejní cena, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
6.4. Závěr ohledně újmy
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Dvě zúčastněné strany se po zveřejnění prozatímního nařízení ozvaly s tvrzením, že pro vymezení újmy jsou relevantnější údaje aktuálnější a že Komise neměla považovat za výchozí bod pro analýzu újmy rok 2008, ale spíše rok 2009. Uvedly, že podle judikatury WTO je pro vymezení újmy relevantnější použít místo údajů z minulosti údaje aktuálnější a že výsledek srovnání stavu z počátku a konce určitého období ve velké míře závisí na tom, která léta byla použita, neboť z jednoročního časového posunu může vyplynout rozdílný výsledek. Ze srovnání od roku 2009 do konce období šetření tudíž vyplývá rozdílný trend než ze srovnání období od počátku posuzovaného období do konce období šetření.
(81)
Toto tvrzení nebylo přijato. Posuzované období bylo vymezeno v souladu s běžnou praxí a doporučeními WTO jako objektivní období tří až čtyř let sahající až do konce období šetření, které je samo o sobě dvánáctiměsíčním obdobím, jež je ukončeno co nejblíže dni zahájení šetření.
(82)
I kdyby posuzované období začalo v roce 2009, zjištění týkající se podstatné újmy by bylo nadále platné. Zvýšením dovozu během uvedeného období výrobní odvětví Unie nedosáhlo svého cílového zisku, přestože došlo ke zvýšení objemů výroby, prodeje a k růstu produktivity. Zvyšující se spotřeba po roce 2009 byla pokryta dovozy z Číny, a nikoli výrobním odvětvím Unie, které od roku 2009 do konce období šetření ztratilo podíl na trhu.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Účinky dumpingového dovozu
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 115. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
Období šetření
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(84)
Malé změny údajů výrobního odvětví Unie nepatrně ovlivnily také údaje o podílech dovozu ze třetích zemí na trhu.
(85)
Některé zúčastněné strany napadly rozhodnutí Komise zahájit šetření pouze proti Číně, a nikoli proti Indii a Jižní Koreji, třebaže objemy dovozu a cenové trendy byly s objemy dovozu a cenovými trendy ČLR shodné.
(86)
Jak je uvedeno ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objemy dovozu z Indie v průběhu posuzovaného období klesly a dovoz z Jižní Koreje se zvýšil pouze o 4 %. Indické ceny se snížily o 12 % a jihokorejské ceny zůstaly stabilní, ale vždy vyšší než ceny uplatňované ČLR. Komise neobdržela žádný důkaz či tvrzení o dumpingu a újmě vyplývající z dovozů z těchto zemí, a proto se tento argument zamítá.
(87)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(88)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 123. až 124. bod odůvodnění.
7.2.3. Dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(89)
Některé strany nadále tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno ve 125. bodě prozatímního nařízení, objem dovozu výrobního odvětví Unie z ČLR představoval až 40 % celkového dovozu z ČLR. Toto tvrzení není podloženo žádnými důkazy a nelze jej potvrdit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(90)
Po poskytnutí konečných informací jeden dovozce uvedl, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR velká množství dotčeného výrobku, a k potvrzení této skutečnosti využil svých údajů o dalším prodeji.
(91)
Skutečnost, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR určitá množství dotčeného výrobku, se nezpochybňuje. I když se nicméně použijí vlastní údaje uvedeného dovozce, je zmíněný objem menší než 1 % celkového dovozu z ČLR, a je tudíž zanedbatelný. Jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představoval dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR během období šetření 2-3 % celkového dovozu.
(92)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(93)
Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA znovu uvedlo, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům, s nimiž je ve spojení, za dotovanou cenu, čímž jim umožnilo prodávat za nižší cenu než jejich konkurenti v navazujícím odvětví. Nebyl nicméně předložen žádný důkaz, který by vedl ke změně závěrů Komise uvedených ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, byl malý (2 %) a že se v této věci nejednalo o újmu způsobenou vlastní vinou.
(94)
Sdružení CISA rovněž zpochybnilo údaje o nákladech na výrobu oceli s organickým povlakem a v širším slova smyslu cenu oceli s organickým povlakem účtovanou stranám, které jsou ve spojení. Vzhledem k prodejní ceně žárově pozinkovaných svitků - suroviny používané při výrobě oceli s organickým povlakem - CISA uvedlo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem během období šetření nemohly přesáhnout 900 EUR za tunu.
(95)
Přestože Komise nezpochybňuje údaje poskytnuté sdružením CISA, pokud jde o náklady na výrobu žárově pozinkovaných svitků, byly náklady na výrobu oceli s organickým povlakem ověřeny u všech výrobců Unie zařazených do vzorku. Komise vítá skutečnost, že celkové výrobní náklady (suroviny, zpracování, nanášení povlaků, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.) odpovídají nákladům stanoveným v 74. bodě odůvodnění výše.
(96)
Sdružení CISA poté uvedlo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám, které jsou ve spojení, je ztrátový, a způsobuje tudíž výrobnímu odvětví Unie újmu. To je založeno na srovnání celkových výrobních nákladů (978 EUR za tunu) s průměrnou cenou pro odběratele, kteří jsou ve spojení (965 EUR za tunu).
(97)
Pokud by tvrzení, že by z jednoduchého matematického srovnání vyplynula ztrátovost prodeje stranám, které jsou ve spojení, bylo pravdivé, znamenalo by to, že by výrobní odvětví Unie neslo stejné prodejní, správní a režijní náklady a další režijní náklady související s prodejem jak v případě závislého prodeje, tak i prodeje stranám, které nejsou ve spojení. Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej stranám, které jsou ve spojení, probíhal na základě metody nákladů a přirážky (metoda „cost plus“), a výrobní odvětví Unie tudíž tímto prodejem své náklady získávalo nazpět.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 126. až 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.5. Hospodářská krize
(99)
Po lhůtě k předložení připomínek týkajících se poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana poukázala na oznámené uzavření jednoho závodu v Belgii a na to, že se v důsledku vyšší moci objevily potíže v běžné výrobě a při přepravě z ostatních zařízení v Belgii. Podle zúčastněné strany to je důkazem nedostatečného zabezpečení dodávek oceli s organickým povlakem v EU a také důvodem k tomu, aby dovozcům a uživatelům bylo umožněno svobodně využívat zdrojů oceli s organickým povlakem v zemích EU a Číně.
(100)
Tyto argumenty byly zamítnuty. Vzhledem k malému využití kapacity v EU nepředstavuje zabezpečení dodávek žádný problém, neboť dostupná kapacita výrobního odvětví Unie je přiměřená. V každém případě zařízení, jež byla v Belgii uzavřena, ocel s organickým povlakem nevyrábějí. Zabezpečení dodávek je pochopitelně důležité, ale navržená cla v tomto případě nejsou stanovena s cílem zastavit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, nýbrž jen předejít tomu, aby byly dodávky na trhu Unie předmětem dumpingu.
(101)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 128. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(102)
Některé strany dále tvrdily, že výrobci Unie mají strukturální nadbytek kapacity převyšující celkovou spotřebu v Unii. Tato tvrzení byla vyslovena v dřívější fázi a rozpracována ve 130. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly k této věci předloženy další důkazy, potvrzuje se závěr těchto bodů odůvodnění.
7.2.7. Zvýšení výrobních nákladů
(103)
Některé strany dále uvedly, že zdrojem újmy způsobené výrobcům v Unii je zvýšení jejich výrobních nákladů během posuzovaného období. Z výše uvedených údajů vyplývá, že se výrobní náklady zvýšily v průměru pouze o 6 %. Pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu z ČLR, mohlo by výrobní odvětví Unie přenést toto zvýšení na své odběratele; ceny se však snížily o 3 %. Tvrzení, že výrobní náklady byly příčinou újmy, se tudíž zamítá.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(104)
Na základě výše uvedených skutečností se nemění prozatímní zjištění uvedená ve 133. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrdila se rovněž prozatímní zjištění týkající se účinků jiných známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. Výrobní odvětví Unie
(105)
Po poskytnutí předběžných informací nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace týkající se zájmu výrobců Unie. Potvrzuje se proto 138. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmu těchto zúčastněných stran.
8.2. Dovozci, obchodníci a uživatelé
(106)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky dovozců a dalších zúčastněných stran, nicméně pokud jde o zájem dovozců, obchodníků a uživatelů, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace. Potvrzují se tudíž prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto stran uvedená ve 144. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.3. Závěr ohledně zájmu Unie
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
Po poskytnutí prozatímních informací dvě zúčastněné strany uvedly, že poskytnuté údaje neobsahovaly dostatek informací a vysvětlení, pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí prodeje pod cenou. V prozatímních informacích je vysvětleno, že některé hodnoty nebyly zveřejněny z důvodů zachování důvěrnosti, neboť dotčený model byl vyráběn pouze jedním nebo dvěma výrobci v Unii. V okamžiku poskytnutí konečných informací byla pro tyto modely zveřejněna rozpětí.
(109)
Zúčastněné strany také zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie pro výpočet rozpětí újmy. Tvrdily, že takový zisk je vzhledem k současné ekonomické situaci nadsazený a nereálný a že rok 2008 nebyl, pokud jde o ziskovost, rokem reprezentativním, neboť byl pro odvětví oceli rokem výjimečným.
(110)
Toto tvrzení se zamítá. Za prvé, ziskovost v případě oceli s organickým povlakem byla ve skutečnosti větší před rokem 2008 než v roce 2008, což je v rozporu s tvrzením, že rok 2008 byl rokem výjimečným. Za druhé, cílový zisk je ziskem, kterého lze dosáhnout při neexistenci dumpingového dovozu. Rok 2008 byl posledním rokem, ve kterém výrobní odvětví Unie nebylo ještě zcela zasaženo účinky dumpingového dovozu, a je tudíž vhodným základem pro stanovení cílového zisku.
(111)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany opět zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie, jakož i označení roku 2008 rokem reprezentativním, pokud jde o ziskovost. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, jaký by byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 v případě, že by nedošlo k hospodářské krizi, se tento argument zamítá. Argument uvedených stran, podle něhož byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 ovlivněn hospodářskou krizí, což z roku 2008 učinilo rok výjimečný, by navíc poukazoval na to, že zisk vytvořený v roce 2008 je nižší než zisk, který by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v běžném roce.
(112)
Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že objemy dovozu z ČLR byly nejnižší v roce 2009, spíše než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, je nemožné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie.
(113)
Sdružení CISA dále uvedlo, že zisk dosažený v roce 2008 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nelze použít jako cílový zisk, neboť právě v roce 2008 byl zaznamenán největší rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, relevantní.
(114)
Sdružení CISA dále navrhlo, aby byl cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, založen na průměrném celkovém zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh byl zamítnut, jelikož se nejedná o spolehlivý zdroj informací o zisku vytvořeném v Unii v případě oceli s organickým povlakem při neexistenci dumpingového dovozu; zisk, který byl v celosvětovém měřítku vytvořen celou skupinou ArcelorMittal, totiž zcela jasně nepředstavuje zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v rámci Unie.
(115)
Zúčastněné strany rovněž zpochybnily náklady po dovozu použité k výpočtu prozatímních cel, neboť byly založeny na údajích předložených pouze jedním dovozcem. V pozdější fázi Komise provedla průzkum u druhého dovozce a jeho údaje byly nyní k výpočtu nákladů po dovozu použity. Použitím průměru obou společností uvedené náklady nyní mírně poklesly, čímž se odpovídajícím způsobem zvýšila rozpětí újmy.
(116)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí prodeje pod cenou. Toto tvrzení bylo nicméně založeno na nesprávném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí prodeje pod cenou tak, že z tržní ceny odstranila průměrný zisk výrobního odvětví Unie během období šetření (2,6 %), aby dosáhla „prahu výnosnosti“ (tedy ceny, z níž by vyplynul nulový zisk), a poté k tomuto „prahu výnosnosti“ přidala cílový zisk.
(117)
Komise vypočetla rozpětí prodeje pod cenou tak, že k výrobním nákladům každého typu výrobku přidala cílový zisk. Metodika navržená zúčastněnou stranou je chybná, protože průměrného zisku ve výši 2,6 % nebylo automaticky dosaženo při každém prodeji každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(118)
Jedna zúčastněná strana rovněž zpochybnila výpočet újmy provedený Komisí. Vzhledem k tomu, že uvedená strana neměla úplný přístup k údajům, které Komise použila k výpočtu rozpětí újmy, pokusila se provést výpočet sama, přičemž vycházela z toho, jak sama pochopila rozdíl mezi tržní cenou podkladu potaženého slitinou hliník-zinek a podkladu potaženého zinkem, který podle jejího výpočtu činil 50 USD za tunu. Výsledkem tohoto přepočtu založeného na neúplných údajích bylo nižší rozpětí újmy než rozpětí vypočtené a zveřejněné Komisí.
(119)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť po analýze úplných údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie nebylo možné údajný cenový rozdíl potvrdit. Je tedy třeba zdůraznit, že údaje použité zúčastněnou stranou byly neúplné, a nemohly být tudíž spolehlivým základem pro opětný výpočet újmy provedený Komisí.
(120)
Potvrzuje se proto 154. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Konečná opatření
(121)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR podle pravidla nižšího cla na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy.
(122)
Sedm společností nezařazených do vzorku spolupracovalo v rámci antidumpingového šetření, nikoliv však v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Antidumpingová celní sazba pro tyto společnosti je nulová. V rámci antisubvenčního šetření se na tyto společnosti vztahuje zbytková celní sazba.
(123)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
(124)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Antidumpingové clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytková celní sazba v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 215/2013 (3))
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nespolupracující společnosti
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(125)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považuje za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařizení nařízení mělo být s konečnou platností vybráno. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Všechny ostatní společnosti
13,6
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 845/2012 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby se na uvedeného výrobce vztahovalo clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 214/2013 DEL CONSEJO
de 11 de marzo de 2013
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de determinados productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica originarios de la República Popular China
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) n.o 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y en particular su artículo 9 y su artículo 14, apartado 1,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. MEDIDAS PROVISIONALES
(1)
La Comisión Europea («la Comisión»), mediante el Reglamento (UE) n.o 845/2012 (2) («el Reglamento provisional»), estableció un derecho antidumping provisional («las medidas provisionales») sobre las importaciones de determinados productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica («OCS», por sus siglas inglesas) originarios de la República Popular China.
(2)
El procedimiento se inició a raíz de la denuncia presentada el 7 de noviembre de 2011 por Eurofer («el denunciante») en nombre de productores que representan una importante proporción, en este caso más del 70 %, de la producción total de la Unión de OCS. La denuncia contenía indicios razonables para justificar la presunción de dumping de OCS y del perjuicio importante resultante de ello, que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
2. PROCEDIMIENTO POSTERIOR
(3)
Tras la comunicación de los hechos y consideraciones esenciales, en función de los cuales se decidió imponer medidas antidumping provisionales («la comunicación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito sus observaciones sobre las conclusiones provisionales. Además, las partes interesadas que así lo solicitaron también fueron oídas.
(4)
La Comisión siguió recabando y verificando toda la información que consideró necesaria para establecer sus conclusiones definitivas. Se llevaron a cabo otras inspecciones in situ en los locales de la siguiente empresa:
-
Macrometal, Hamburgo.
(5)
A continuación, e informó a todas las partes sobre los hechos y consideraciones esenciales con arreglo a los cuales se pensaba recomendar el establecimiento de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica originarios de la República Popular China y la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional («la comunicación final»). Se concedió a todas las partes un plazo para que presentaran sus observaciones sobre la comunicación final.
(6)
Se examinaron y tuvieron en cuenta, en su caso, las observaciones presentadas por las partes interesadas.
2.1. Periodo de investigación
(7)
Según lo establecido en el considerando 12 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el periodo comprendido entre el 1 de octubre de 2010 y el 30 de septiembre de 2011 (el «periodo de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el periodo comprendido entre enero de 2008 y el final del periodo de investigación («el periodo considerado»).
3. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
3.1. Solicitudes de exclusión de productos
(8)
En los considerandos 19 y 20 del Reglamento provisional se declaraba que la Comisión había recibido varias solicitudes de exclusión de productos y que en el momento de la publicación del Reglamento provisional no se había llegado a ninguna conclusión.
(9)
Después de la comunicación de las conclusiones provisionales, se recibieron más solicitudes, que se analizaron del siguiente modo:
3.1.1. OCS con revestimiento metálico de cromo o estaño
(10)
Un usuario pidió que se excluyeran de la definición del producto los OCS con un sustrato consistente en un revestimiento metálico de cromo o estaño. En la investigación se determinó que el revestimiento metálico de cromo o estaño hace que este tipo de producto sea física y químicamente diferente de los OCS objeto de la investigación. Los productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica con un sustrato consistente en un revestimiento metálico de cromo o estaño se utilizan casi exclusivamente en el envasado de alimentos y en la industria de cables. La industria de la Unión explicó también que no había tenido la intención de que este producto se incluyera en la definición del producto. Por estas razones, se han excluido del producto objeto de la investigación los OCS con un sustrato consistente en un revestimiento metálico de cromo o estaño.
(11)
La Asociación China del Hierro y el Acero («CISA»), dos importadores y un usuario propusieron que se excluyeran otros cuatro tipos de producto. Estas solicitudes se analizaron y se rechazaron como se expone a continuación.
3.1.2. Planchas laminadas en caliente con pintura protectora orgánica o inorgánica
(12)
Se rechazó esta solicitud porque estos productos no están incluidos en los códigos NC objeto de la investigación. La pintura o el revestimiento tienen por objeto solamente proteger contra la oxidación y, por lo tanto, dichos productos se incluyen en el código NC 7208 y no en el NC 7210. Las planchas laminadas en caliente con pintura protectora orgánica o inorgánica no se incluyen en la definición del producto y, por lo tanto, no pueden eliminarse de ella.
3.1.3. OCS con un sustrato de espesor comprendido entre 0,6 mm y 2,0 mm
(13)
CISA solicitó que se excluyeran los OCS con un sustrato de espesor comprendido entre 0,6 mm y 2,0 mm, que representan entre el 5 % y el 10 % de las importaciones procedentes de China, señalando que solo había competencia directa entre las exportaciones chinas y la producción de la industria de la Unión de OCS con un sustrato de espesor comprendido entre 0,25 mm y 0,6 mm.
(14)
Se rechazó esta solicitud porque tanto los exportadores chinos como la industria de la Unión fabrican y venden OCS con un sustrato de espesor comprendido entre 0,6 mm y 2,0 mm y, por tanto, estos productos compiten claramente entre ellos. No se aportaron pruebas que demostraran que los OCS con un sustrato de espesor superior a 0,6 mm no compiten con los productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica con un sustrato de espesor inferior a 0,6 mm y que, por tanto, estos son otro tipo de producto. Los OCS con un sustrato inferior y superior a 0,6 mm tienen las mismas características físicas y técnicas, y los mismos usos finales, y son, por tanto, el mismo producto.
3.1.4. OCS con sustrato revestido de aleación de aluminio y cinc
(15)
Los dos importadores alegaron que solo cuatro productores de la Unión están autorizados a producir este tipo de producto y que solo una empresa lo producía de hecho. Alegaron también que las características de este producto son diferentes de las de los OCS con revestimiento de cinc.
(16)
Se rechazó esta solicitud, ya que los dos tipos de producto son intercambiables con usos que se solapan y al menos dos productores de la Unión que cooperaron fabricaron este tipo de producto durante el periodo de investigación. Hay que señalar que solo un productor exportador chino que cooperó exportó este tipo de producto a la Unión durante el periodo de investigación.
3.1.5. OCS con sustrato revestido de aleación de cinc
(17)
Esta solicitud se rechazó porque, al contrario de lo que afirmaba un usuario, varios productores de la Unión producen y venden en cantidades significativas este producto, que asimismo tiene las mismas características físicas y técnicas, y usos finales, que otros tipos de OCS.
3.2. Solicitud de inclusión de productos
(18)
A raíz de la comunicación de las conclusiones provisionales, una asociación solicitó que los OCS con un revestimiento metálico de cromo o estaño, clasificados en los códigos TARIC 7210122010 y 7210500010 se incluyeran en la definición del producto. Se rechazó esta solicitud porque esos códigos no están incluidos en la denuncia original y los productos cubiertos por ellos tienen características físicas y técnicas diferentes de las de los productos cubiertos por la denuncia.
3.3. Producto afectado
(19)
Dada la aceptación de la exclusión de los OCS con revestimiento metálico de cromo o estaño, las conclusiones provisionales sobre el producto afectado expuestas en los considerandos 13 y 14 del Reglamento provisional quedan modificadas por dicha exclusión.
(20)
Por lo tanto, son producto afectado determinados productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica («OCS»), es decir, productos laminados planos de acero aleado y sin alear (excepto el acero inoxidable) que están pintados, barnizados o revestidos con plástico al menos por un lado, excluidos los denominados «paneles sándwich», de un tipo utilizado para aplicaciones de construcción y compuestos por dos chapas metálicas exteriores con un núcleo estabilizador de material aislante situado entre ellas, los productos con un revestimiento final de polvo de cinc (una pintura rica en cinc que contiene un 70 % o más de cinc en peso) y los productos con un sustrato consistente en un revestimiento metálico de cromo o estaño, clasificados actualmente en los códigos NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 y ex 7226 99 70, y originarios de la República Popular China («el producto afectado»).
3.4. Producto similar
(21)
Dado que no se recibieron observaciones en relación con las conclusiones expuestas en los considerandos 15 a 18 del Reglamento provisional, se confirman las conclusiones provisionales en lo relativo al producto similar.
4. DUMPING
(22)
Algunos productores exportadores chinos presentaron observaciones sobre el dumping tras la imposición de medidas provisionales y la comunicación de las conclusiones provisionales de la Comisión a los productores exportadores chinos.
4.1. Trato de economía de mercado
(23)
Al no haberse recibido observaciones con respecto al trato de economía de mercado, se confirma lo expuesto en los considerandos 21 a 38 del Reglamento provisional. Ninguno de los dos grupos de exportadores que cooperaron en la República Popular China y que habían solicitado el trato de economía de mercado pudieron demostrar que cumplían los criterios para que se les concediera el trato de economía de mercado.
4.2. Trato individual
(24)
Dos productores exportadores de la República Popular China cumplían los criterios para que se les concediera el trato individual (considerando 40 del Reglamento provisional). Otra parte reiteró sus alegaciones para que se le concediera el trato individual y el examen individual. De hecho, esta parte retiró su solicitud de trato de economía de mercado, pero mantuvo su solicitud de trato individual y examen individual. Esta solicitud fue considerada una solicitud de examen individual y se incluyó, por lo tanto, en las solicitudes mencionadas en el considerando 41 del Reglamento provisional. De conformidad con el artículo 9, apartados 5 y 6, del Reglamento de base, se aplicarán derechos individuales a las importaciones de cualquier exportador o productor al que se conceda el examen individual, tal como se prevé en el artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base. Como se explica en los considerandos 26 a 31, se rechazó la solicitud de derecho individual de esta parte.
(25)
Al no haberse recibido otras observaciones sobre el trato individual, se confirma lo expuesto en los considerandos 39 y 40 del Reglamento provisional.
4.3. Examen individual
(26)
Ocho productores exportadores solicitaron el examen individual, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base. Como se explica en los considerandos 41 y 42 del Reglamento provisional, confirmados por el presente Reglamento, un productor exportador, Union Steel China, que solicitó el trato de economía de mercado, fue inspeccionado en el marco del examen de su solicitud de trato de economía de mercado.
(27)
Con respecto a las demás solicitudes de examen individual, se concluyó que los exámenes individuales resultarían excesivamente gravosos e impedirían concluir oportunamente la investigación. Por consiguiente, no se aceptaron estas solicitudes.
(28)
Una parte alegó que su solicitud no puede considerarse gravosa desde un punto de vista administrativo, ya que, después de la fase provisional, los servicios de la Comisión tienen todavía seis meses antes de la determinación definitiva. Además, en procedimientos recientes, los servicios de la Comisión han concedido el examen individual después de la fase provisional.
(29)
Otra parte, ya mencionada en el considerando 24, sostuvo que se le debería conceder el examen individual porque había presentado la información necesaria en los plazos establecidos y ya se había concedido el examen individual a otro productor exportador: Union Steel China.
(30)
Las decisiones de aceptación o no aceptación de los exámenes individuales se toman caso por caso en función del número de solicitudes presentadas y del tiempo disponible para evaluarlas. En este caso, teniendo en cuenta el número de solicitudes presentadas, el escaso tiempo disponible después del examen de los productores exportadores incluidos en la muestra y la solicitud de trato de economía de mercado del productor exportador no incluido en la muestra, así como los plazos procedimentales que deben respetarse, se decidió no aceptar estas solicitudes, tal como se indica en el considerando 27.
(31)
Tal como se explicó en el considerando 41 del Reglamento provisional con respecto a Union Steel China, estas circunstancias eran diferentes porque esta empresa ya había sido inspeccionada en el marco de su solicitud de trato de economía de mercado.
4.4. Valor normal
4.4.1. País análogo
(32)
No se recibieron nuevas observaciones relativas a la selección de Canadá como país análogo. Por tanto, se confirma lo expuesto en los considerandos 43 a 49 del Reglamento provisional.
4.4.2. Determinación del valor normal
(33)
El valor normal se calculó a partir de los datos facilitados por el único productor del país análogo (Canadá) que cooperó. Por tanto, el valor normal se determinó sobre la base de los precios de las ventas nacionales y el valor normal calculado de un productor canadiense del producto similar, tal como se explica en los considerandos 50 a 55 del Reglamento provisional.
(34)
Tras la comunicación provisional, dos productores exportadores chinos alegaron que la Comisión no facilitó la información necesaria en relación con el valor normal en el país análogo, en particular con respecto a los diferentes tipos de productos, la comparabilidad de los productos, la representatividad y los ajustes.
(35)
Estas alegaciones se aceptaron parcialmente. La Comisión facilitó a los productores exportadores chinos toda la información pertinente relativa a los datos utilizados para calcular el valor normal que podía divulgarse sin vulnerar lo dispuesto en el artículo 19 del Reglamento de base, es decir, garantizando al mismo tiempo que los datos confidenciales facilitados por el único productor canadiense se trataran como tales y no se revelaran a otras partes. La información facilitada a los productores exportadores les permitió comprender la metodología utilizada en consonancia con lo dispuesto en el artículo 2 del Reglamento de base. Sin embargo, se concluyó que podían facilitarse datos más detallados por tipo de producto utilizando intervalos a fin de respetar la confidencialidad de los datos. Dichos datos se facilitaron en la comunicación final. Además se ofreció información más pormenorizada sobre los motivos por los que se consideraba que algunos tipos de productos no eran representativos y sobre el nivel de los ajustes del valor normal.
(36)
Tras la comunicación final, una parte reconoció que se habían facilitado de hecho datos más detallados, pero indicó que todavía faltaban algunos datos, en particular con respecto al nivel de los costes de fabricación utilizado para calcular el valor normal de los tipos de producto que no se vendían en el mercado nacional.
(37)
Para estos tipos de producto no vendidos en el mercado nacional, se utilizó como base el coste de fabricación de los tipos de producto más parecidos, ajustado en su caso. Aunque no eran idénticos a los exportados por los productores exportadores chinos eran, sin embargo, muy semejantes a los tipos vendidos por los productores exportadores chinos, ya que, por lo general, solo variaba el grosor del revestimiento orgánico. Por consiguiente, se concluyó que las diferencias de los costes de fabricación eran muy pequeñas.
(38)
Tal como reconoció dicha parte en su observación, en la comunicación final la Comisión facilitó datos más pormenorizados presentados en intervalos, incluidos los datos relativos a los costes de fabricación, los gastos de venta, generales y administrativos, y el beneficio en el país análogo utilizado para calcular el valor normal, los datos relativos al nivel general de los ajustes del valor normal, los datos referentes al valor normal final por grupo de tipos de producto, los datos sobre la representatividad y la naturaleza y los efectos de los ajustes del valor normal.
(39)
Como se desprende de lo anterior, la comunicación final, realizada de conformidad con los requisitos del artículo 20 del Reglamento de base, permitió a las partes interesadas comprender con detalle la metodología utilizada con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2 del Reglamento de base y se dio a todas las partes la posibilidad de presentar sus observaciones sobre la comunicación final. Por lo tanto, se concluye que la comunicación era completa y que se respetaron plenamente los derechos de defensa de las partes interesadas.
(40)
Una parte alegó que no se había explicado la fuente de los gastos de venta, generales y administrativos, y el beneficio en los casos en los que se había calculado el valor normal. Sin embargo, en el considerando 55 del Reglamento provisional se explica que los gastos de venta, generales y administrativos, y el margen de beneficio del productor canadiense para los tipos de productos que eran rentables se utilizaron en casos en los que debía calcularse el valor normal. De conformidad con el artículo 2, apartados 3 y 6, del Reglamento de base, los gastos de venta, generales y administrativos, y el beneficio se basan en gastos comprobados y ventas nacionales verificadas realizados en el curso de operaciones comerciales normales del productor del país análogo.
(41)
Visto lo anterior, se confirman los considerandos 50 a 55 del Reglamento provisional.
4.5. Precio de exportación
(42)
A falta de observaciones, se confirma, pues, el considerando 56 del Reglamento provisional.
4.6. Comparación
(43)
Dos partes alegaron que la Comisión no había facilitado suficiente información con respecto a la comparabilidad de los tipos de producto y su representatividad a nivel de tipo de producto.
(44)
Como se explicó en el considerando 35, la Comisión proporcionó a los productores exportadores chinos todos los datos pertinentes que podían facilitarse, teniendo en cuenta las disposiciones del Reglamento de base en materia de confidencialidad. De hecho, se ofreció información más detallada por tipo de producto tras la presentación de esta alegación después de la comunicación provisional, incluidos los motivos por los que se consideraba que algunos tipos de producto no eran representativos y, en consecuencia, había que calcular el valor normal.
(45)
Después de la inspección in situ en los locales del productor canadiense del país análogo, los valores normales de algunos tipos de producto se ajustaron a la baja para tener en cuenta las diferencias de las características físicas, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra a), del Reglamento de base, sobre todo porque se constató que el revestimiento orgánico utilizado por el productor canadiense en alguno de los tipos de productos era de calidad diferente al utilizado por los productores exportadores chinos. Estos ajustes han dado lugar a la reducción del valor normal de los tipos de producto afectados.
(46)
Una parte solicitó los importes de cada uno de los ajustes del valor normal. A fin de respetar la confidencialidad de los datos facilitados por el productor canadiense, no fue posible proporcionar esa información. Sin embargo, en la comunicación final se dio el porcentaje general de los ajustes, lo que mostraba que el impacto de estos era muy pequeño.
(47)
Como se indicó en el considerando 37, aun en caso de encontrarse alguna diferencia, los tipos de producto vendidos en el mercado nacional se parecían mucho a los tipos vendidos por los productores exportadores chinos. Se concluyó que estos tipos de producto eran similares en cuanto a la calidad del acero, la anchura y el grosor del sustrato utilizado y el tipo y la masa del revestimiento metálico empleado.
(48)
En su caso, se realizó un ajuste para tener en cuenta las diferencias de las características físicas, tal como se expone en el considerando 45, debido a la diferente calidad del revestimiento orgánico utilizado en algunos tipos de producto. A fin de evaluar el valor de mercado de la diferencia, se tuvo en cuenta la diferencia del coste medio con respecto al tipo de producto más parecido, así como los precios del mercado internacional.
(49)
La misma parte preguntó si los costes de transporte y seguro estaban incluidos en los gastos de venta, generales y administrativos. Hay que señalar que, como la comparación se realizó a precio de fábrica, no se incluyeron esos costes.
(50)
Una parte alegó que su solicitud de ajuste en relación con el valor de tres facturas debería haberse tenido en cuenta, así como una transacción particular de venta que se había ignorado. Dicha solicitud se refería a la compensación pagada a un cliente en relación con ventas realizadas antes del periodo de investigación, que, sin embargo, se había tratado como un descuento con respecto al valor de estas tres facturas emitidas en el periodo de investigación, lo que hizo que se redujera artificialmente su valor. Se aceptó la alegación de la empresa. Se realizó el ajuste solicitado y se incluyó en el cálculo del precio de exportación la transacción de venta que se había omitido erróneamente.
(51)
A falta de otras observaciones, se confirma lo expuesto en el considerando 57 del Reglamento provisional.
4.7. Margen de dumping
(52)
No habiéndose recibido observaciones al respecto, se confirma la metodología expuesta en los considerandos 58 y 59 del Reglamento provisional.
(53)
A raíz de la comunicación provisional, se informó a la Comisión de que en la parte dispositiva del Reglamento se habían nombrado algunas empresas comerciales que no producían el producto afectado. Se han suprimido ahora esas empresas comerciales en la parte dispositiva y solo se nombran los productores exportadores.
(54)
Teniendo en cuenta el ajuste del valor normal y el ajuste muy pequeño del precio de exportación expuestos en los considerandos 45 y 50, y a falta de otras observaciones, los márgenes de dumping definitivos, expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Nombre de la empresa
Margen de dumping (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd, y Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co. Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd y Hangzhou PRPT Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Otras empresas que cooperaron
55,0
Empresas que no cooperaron
68,1
(55)
Con arreglo a lo expuesto en el considerando 60 del Reglamento provisional, el margen de dumping definitivo de ámbito nacional para la República Popular China se determinó utilizando el margen de dumping más alto establecido para los tipos de producto representativos de los productores exportadores. Teniendo en cuenta el ajuste del valor normal expuesto en el considerando 45, los derechos compensatorios derivados de las subvenciones a la exportación establecidos para el mismo producto en el procedimiento antisubvenciones paralelo y a falta de otras observaciones, el nivel de dumping de ámbito nacional se establece en el 68,1 % del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana.
5. PERJUICIO
5.1. Producción de la Unión e industria de la Unión
(56)
No habiéndose recibido más observaciones relativas a la producción de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 63 y 64 del Reglamento provisional.
5.2. Mercado de la Unión
(57)
No habiéndose recibido más observaciones relativas al mercado de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 65 a 69 del Reglamento provisional.
5.3. Consumo de la Unión
(58)
A raíz de la publicación del Reglamento provisional, algunas partes interesadas señalaron incoherencias en los datos publicados relativos al perjuicio. La Comisión volvió a examinar los datos y cuando fue necesario revisó los datos relativos a la industria y el mercado de la Unión. Aunque esas revisiones han hecho que cambien algunas cifras en algunos años, las tendencias y, por lo tanto, las conclusiones sobre dichos datos siguen siendo en general las mismas.
(59)
Después de la revisión indicada, el consumo total de la Unión evolucionó del siguiente modo:
2008
2009
2010
PI
Consumo (toneladas)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Índice (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
El consumo total en el mercado de la Unión disminuyó un 7 % durante el periodo considerado. Entre 2008 y 2009, dicha disminución fue de aproximadamente el 25 % debido sobre todo a los efectos negativos globales de la crisis económica, especialmente en el sector de la construcción. Después, el consumo empezó a recuperarse y aumentó dieciocho puntos porcentuales desde 2009 hasta el periodo de investigación, pero siguió estando por debajo del nivel inicial de 2008.
(61)
A falta de observaciones por lo que se refiere al consumo en la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 70 a 72 del Reglamento provisional.
5.4. Importaciones en la Unión y cuota de mercado
(62)
Las importaciones en la Unión procedentes de la República Popular China evolucionaron como sigue durante el periodo considerado: los porcentajes de la cuota de mercado han cambiado como resultado de los cambios de las cifras de consumo.
2008
2009
2010
PI
Volumen de las importaciones procedentes de la República Popular China (toneladas)
472 988
150 497
464 582
702 452
Índice (2008 = 100)
100
32
98
149
Cuota de mercado (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Índice (2008 = 100)
100
43
112
160
Fuente:
Eurostat.
(63)
El cambio de los datos de consumo anteriores han modificado la cuota de mercado porcentual de las importaciones procedentes de la República Popular China con respecto a los datos publicados en el Reglamento provisional. Sin embargo, la tendencia sigue siendo la misma. La cuota de mercado de las importaciones procedentes de la República Popular China aumentó significativamente desde el 9,1 % a principios del periodo considerado hasta el 14,6 % a su término. Después de una disminución en 2009, que refleja el fuerte descenso del consumo debido a la crisis económica, las importaciones se recuperaron muy rápidamente y la cuota de mercado recobró en un año los niveles de 2008, es decir, los niveles anteriores a la crisis económica, y a finales del periodo de investigación los había superado considerablemente.
5.4.1. Precios de las importaciones y subcotización de precios
(64)
Tras la comunicación, un productor exportador solicitó más información sobre el cálculo de la subcotización de los precios cuando no había correspondencia exacta entre el tipo de producto exportado desde la República Popular China y el tipo de producto vendido en el mercado de la Unión por la industria de la Unión. Pidió también que se informara sobre si se había realizado un ajuste para tener en cuenta las diferencias físicas cuando no se había constatado una correspondencia exacta.
(65)
Cuando no había correspondencia exacta entre el tipo de producto exportado y el tipo de producto vendido por la industria de la Unión, la Comisión comparó el tipo de producto exportado con el tipo de producto más parecido vendido por la industria de la Unión. En estos casos, se efectuó una comparación con el tipo de producto muy parecido cuando la única diferencia era el grosor del sustrato.
(66)
Cuando había más de un tipo de producto muy parecido, la Comisión comparó el tipo de producto exportado con el tipo de producto más barato vendido en el mercado de la Unión, independientemente de si este tipo tenía un sustrato más o menos grueso. Por lo tanto, no se consideró necesario realizar ajustes para tener en cuenta las diferencias físicas.
(67)
A falta de otras observaciones sobre los precios de las importaciones y la subcotización de los precios, se confirma lo expuesto en los considerandos 78 a 81 del Reglamento provisional.
6. SITUACIÓN ECONÓMICA DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
6.1. Observaciones preliminares
(68)
A falta de comentarios acerca de las observaciones preliminares sobre la situación económica de la industria de la Unión, se mantienen sin cambios las conclusiones de los considerandos 82 a 85.
6.2. Datos relativos a la industria de la Unión en su conjunto (indicadores macroeconómicos)
(69)
Después de la comunicación de las conclusiones provisionales en los considerandos 86 a 92, la Comisión actualizó las fuentes de datos en las que se basaban dichas conclusiones. Esa actualización no ha cambiado significativamente los indicadores publicados en el Reglamento provisional ni las tendencias en las que se basaba el análisis de la Comisión relativo al perjuicio. Los datos actualizados se publican a continuación del siguiente modo:
6.2.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
2008
2009
2010
PI
Volumen de producción (toneladas)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Índice (2008 = 100)
100
79
90
90
Capacidad de producción (toneladas)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Índice (2008 = 100)
100
102
102
99
Utilización de la capacidad (%)
74
57
65
68
Índice (2008 = 100)
100
77
88
92
Fuente:
denuncia, respuestas al cuestionario.
(70)
Considerando que los datos han cambiado poco, las tendencias y las conclusiones expuestas en los considerandos 87 y 88 del Reglamento provisional no se ven afectadas y, por lo tanto, se confirman. La producción disminuyó mucho en 2009, se recuperó parcialmente en 2010 y permaneció estable en el periodo de investigación, pero todavía por debajo de los niveles de 2008. La capacidad de producción siguió siendo constante durante el periodo considerado, mientras que la utilización de la producción disminuyó siguiendo la tendencia de la producción.
6.2.2. Volumen de ventas, cuota de mercado y crecimiento
2008
2009
2010
PI
Volumen de ventas (toneladas)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Índice (2008 = 100)
100
77
90
88
Cuota de mercado (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Índice (2008 = 100)
100
104
102
95
Fuente:
denuncia, respuestas al cuestionario.
(71)
En 2009, el volumen de ventas de la industria de la Unión a clientes no vinculados sufrió un descenso importante del 23 %. En 2010, el volumen de ventas aumentó trece puntos porcentuales, pero después bajó dos puntos porcentuales en el periodo de investigación. Se confirman, por tanto, las conclusiones expuestas en los considerandos 90 y 91 del Reglamento provisional.
6.2.3. Empleo y productividad
2008
2009
2010
PI
Empleo (ETC)
7 088
6 470
6 097
6 046
Índice (2008 = 100)
100
91
86
85
Productividad (toneladas/ETC)
627
543
655
665
Índice (2008 = 100)
100
87
104
106
Fuente:
denuncia, respuestas al cuestionario, Eurofer.
(72)
Considerando que los datos han cambiado poco, se confirman, por lo tanto, las conclusiones sobre el empleo expuestas en el considerando 92 del Reglamento provisional.
6.3. Datos relativos a los productores de la Unión incluidos en la muestra (indicadores microeconómicos)
(73)
Después de la comunicación de las conclusiones provisionales en los considerandos 93 a 108, la Comisión actualizó las fuentes de datos en las que se basaban dichas conclusiones. Esa actualización no ha cambiado significativamente los indicadores publicados en el Reglamento provisional ni las tendencias en las que se basaba el análisis de la Comisión relativo al perjuicio. Los datos actualizados se publican a continuación del siguiente modo:
6.3.1. Precios unitarios medios de los productores representativos de la Unión
(74)
Después de la reducción del precio unitario cobrado a los clientes no vinculados en un 21 % en 2009 y de las pérdidas consiguientes, el precio unitario empezó a recuperarse. En 2010 y durante el periodo de investigación, la industria de la Unión experimentó una subida de los costes y solo pudo incrementar moderadamente los precios para cubrirlos, lo que permitió solamente mantener la rentabilidad a los mismos bajos niveles de 2010 y el periodo de investigación. Sin embargo, esto ocasionó una nueva pérdida de cuota de mercado, ya que los precios de las importaciones chinas estaban subcotizando constantemente los precios de la industria de la Unión.
2008
2009
2010
PI
Precio unitario en la UE para los clientes no vinculados (EUR/tonelada)
1 023
805
911
994
Índice (2008 = 100)
100
79
89
97
Coste unitario de producción (EUR/tonelada)
925
884
893
978
Índice (2008 = 100)
100
95
97
106
Fuente:
respuestas verificadas de los productores incluidos en la muestra al cuestionario.
6.3.2. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones y rendimiento de las inversiones
(75)
Se incluye el cuadro siguiente a título de referencia, ya que los datos y, por tanto, las conclusiones extraídas de él no han cambiado.
2008
2009
2010
PI
Rentabilidad de las ventas de la UE a clientes no vinculados (% del volumen de negocios)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Índice (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Flujo de caja (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Índice (2008 = 100)
100
64
46
62
Inversiones (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Índice (2008 = 100)
100
8
22
27
Rendimiento de las inversiones (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Índice (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Fuente:
respuestas verificadas de los productores incluidos en la muestra al cuestionario.
6.3.3. Existencias
(76)
Se reproduce el cuadro siguiente a título de referencia, ya que los datos y, por tanto, las conclusiones extraídas de él no han cambiado.
2008
2009
2010
PI
Existencias de cierre (toneladas)
116 852
97 533
124 848
130 593
Índice (2008 = 100)
100
83
107
112
Fuente:
respuestas verificadas de los productores incluidos en la muestra al cuestionario.
6.3.4. Empleo, salarios y productividad
(77)
Se reproduce el cuadro siguiente a título de referencia, ya que los datos y, por tanto, las conclusiones extraídas de él no han cambiado.
Costes medios laborales por trabajador (EUR, productores de la UE incluidos en la muestra)
60 959
57 892
58 637
62 347
Índice (2008 = 100)
100
95
96
102
Fuente:
respuestas verificadas de los productores incluidos en la muestra al cuestionario.
6.3.5. Uso cautivo y ventas cautivas
2008
2009
2010
PI
Uso cautivo y ventas cautivas (toneladas)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Índice (2008 = 100)
100
80
87
85
Cuota de mercado (%)
22
24
22
20
Índice (2008 = 100)
100
108
99
92
Fuente:
denuncia y respuestas verificadas al cuestionario de los productores incluidos en la muestra.
2008
2009
2010
PI
Uso cautivo y ventas cautivas (EUR/tonelada)
962
802
901
965
Índice (2008 = 100)
100
83
94
100
Fuente:
respuestas verificadas de los productores incluidos en la muestra al cuestionario.
(78)
A pesar de las correcciones de los datos publicados en el Reglamento provisional, las conclusiones sobre el uso y las ventas cautivos siguen siendo las mismas. El valor medio por tonelada de las ventas cautivas permaneció estable durante el periodo considerado y fue un 3 % inferior al precio de las ventas hechas en el periodo de investigación a clientes no vinculados de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
6.4. Conclusión sobre el perjuicio
(79)
Tomando todo lo expuesto como base, se confirman las conclusiones establecidas en los considerandos 110 a 113 del Reglamento provisional.
(80)
Tras la publicación del Reglamento provisional, dos partes se manifestaron y alegaron que hay datos más recientes que resultan más pertinentes para determinar el perjuicio, por lo que la Comisión no debería haber tomado 2008 como punto de partida para analizar el perjuicio, sino más bien 2009. Señalaron que la jurisprudencia de la OMC ha hecho ver que los datos más recientes son más pertinentes para determinar el perjuicio que los datos históricos y que el resultado de una comparación desde el principio hasta el final depende mucho de los años que se utilizan, ya que un cambio de un año puede dar lugar a un resultado diferente. Una comparación desde 2009 hasta el final del periodo de investigación muestra, por lo tanto, una tendencia diferente a la que revelaría una comparación desde el principio del periodo considerado hasta el final del periodo de investigación.
(81)
No se aceptó esta alegación. El periodo considerado se definió con arreglo a la práctica habitual y las recomendaciones de la OMC, como un periodo objetivo de tres a cuatro años que concluye a finales del periodo de investigación, que es él mismo un periodo de doce meses que termina tan cerca como sea posible de la fecha de inicio.
(82)
Aunque el periodo considerado hubiera comenzado en 2009, las conclusiones sobre el perjuicio importante seguirían siendo válidas. La industria de la Unión no ha alcanzado el beneficio previsto con el aumento de las importaciones durante el periodo a pesar de haber incrementado los volúmenes de producción y ventas y la productividad. Cuando el consumo aumentó después de 2009, el incremento se atendió con importaciones procedentes de China y no con productos de la industria de la Unión, que perdió cuota de mercado desde 2009 hasta el final del periodo de investigación.
7. CAUSALIDAD
7.1. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(83)
No habiéndose recibido ninguna observación, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 115 a 119 del Reglamento provisional.
7.2. Incidencia de otros factores
7.2.1. Importaciones procedentes de terceros países
País
2008
2009
2010
PI
Corea del Sur
Volumen (toneladas)
228 123
226 568
173 935
237 164
Índice (2008 = 100)
100
99
76
104
Cuota de mercado (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Índice (2008 = 100)
100
133
87
112
Precio medio
901
727
846
903
Índice (2008 = 100)
100
81
94
100
India
Volumen (toneladas)
159 999
149 138
155 384
141 391
Índice (2008 = 100)
100
93
97
88
Cuota de mercado (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Índice (2008 = 100)
100
125
111
95
Precio medio
932
667
773
824
Índice (2008 = 100)
100
72
83
88
Otros países
Volumen (toneladas)
249 151
158 461
124 319
167 007
Índice (2008 = 100)
100
64
50
67
Cuota de mercado (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Índice (2008 = 100)
100
85
57
72
Precio medio
951
809
924
955
Índice (2008 = 100)
100
85
97
100
Total de todos los terceros países excepto la RPC
Volumen (toneladas)
637 274
534 167
453 637
545 562
Índice (2008 = 100)
100
84
71
86
Cuota de mercado (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Índice (2008 = 100)
100
112
81
92
Precio medio
929
735
842
898
Índice (2008 = 100)
100
79
91
97
Fuente:
Eurostat.
(84)
Dados los pequeños cambios de los datos de la industria de la Unión, se han visto afectados también ligeramente los datos relativos a las cuotas de mercado de las importaciones procedentes de terceros países.
(85)
Algunas partes interesadas pusieron en tela de juicio la decisión de la Comisión de abrir una investigación solo contra China y no contra la India y Corea del Sur, aunque los volúmenes de importación y las tendencias de los precios eran equivalentes a los de la República Popular China.
(86)
Como se indicó en los considerandos 120 a 122 del Reglamento provisional, los volúmenes de las importaciones procedentes de la India disminuyeron durante el periodo considerado y las importaciones procedentes de Corea del Sur aumentaron solo un 4 %. Los precios indios cayeron un 12 % y los surcoreanos permanecieron estables, pero siempre por encima de los de China. Por lo tanto, el argumento se rechazó porque la Comisión no recibió pruebas o alegaciones de dumping y del perjuicio resultante por parte de dichos países.
(87)
Se confirman, por consiguiente, las conclusiones que figuran en los considerandos 120 a 122 del Reglamento provisional.
7.2.2. Cuantía de las exportaciones de la industria de la Unión
2008
2009
2010
PI
Exportaciones (toneladas)
669 790
612 204
580 477
605 760
Índice (2008 = 100)
100
91
87
90
Precios medios (EUR/tonelada)
1 068
937
995
1 092
Índice (2008 = 100)
100
88
93
102
Exportación de productores de la Unión incluidos en la muestra
53 542
46 516
48 102
46 228
Índice (2008 = 100)
100
87
90
86
Precio de venta medio (EUR/tonelada)
1 086
826
984
1 132
Índice (2008 = 100)
100
76
91
104
Fuente:
Eurostat y respuestas verificadas al cuestionario.
(88)
A falta de observaciones sobre la cuantía de las exportaciones de la industria de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 123 y 124.
7.2.3. Importaciones de la industria de la Unión procedentes de la República Popular China
(89)
Algunas partes siguieron alegando que, al contrario de lo que se dice en el considerando 125 del Reglamento provisional, los volúmenes de las importaciones de la industria de la Unión procedentes de la República Popular China representaban hasta el 40 % del total de las importaciones procedentes de dicho país. Esta alegación no se ha respaldado con pruebas y no es posible confirmarla, por lo que se rechaza.
(90)
Tras la comunicación final, un importador alegó que la industria de la Unión estaba importando grandes cantidades del producto afectado de la República Popular China y utilizó sus datos de reventas para demostrarlo.
(91)
No se pone en duda que la industria de la Unión haya importado cantidades del producto afectado procedentes de la República Popular China. Sin embargo, incluso utilizando los propios datos del exportador, el volumen alegado es inferior al 1 % de las importaciones totales procedentes de la República Popular China y, por lo tanto, insignificante. Como se indica en el considerando 125 del Reglamento provisional, las importaciones de la industria de la Unión procedentes de la República Popular China representaron entre el 2 % y el 3 % de las importaciones totales realizadas durante el periodo de investigación.
(92)
Se confirman, por tanto, las conclusiones del considerando 125 del Reglamento provisional.
7.2.4. Uso cautivo y ventas cautivas
(93)
Tras la comunicación final, CISA alegó de nuevo que la industria de la Unión estaba poniendo a disposición de sus empresas transformadoras vinculadas OCS a precios «subvencionados», con lo que subcotizaba a sus competidores de ese segmento posterior. Sin embargo, no se facilitaron pruebas que hicieran cambiar la conclusión de la Comisión del considerando 127 del Reglamento provisional, a saber, que la diferencia de precios entre las ventas vinculadas y no vinculadas era pequeña (un 2 %) y que este no era un caso de perjuicio autoinfligido.
(94)
CISA puso también en duda los datos relativos al coste de la producción de OCS y, por extensión, el precio de los OCS cobrado a partes vinculadas. Teniendo en cuenta el precio de venta de las bobinas galvanizadas por inmersión en caliente, una materia prima en la fabricación de OCS, alegaron que el coste de producción de OCS en el periodo de investigación no pudo ser superior a 900 EUR/t.
(95)
Aunque la Comisión no pone en duda los datos facilitados por CISA sobre el coste de producción de bobinas galvanizadas por inmersión en caliente, el coste de producción de OCS se verificó en todos los productores de la Unión incluidos en la muestra. La Comisión se congratula de que el coste total de producción (materias primas, procesamiento, revestimiento, gatos de venta, generales y administrativos, costes de financiación, etc.) sea el expuesto en el considerando 74.
(96)
A continuación, CISA alegó que la venta de OCS a partes vinculadas se realiza con pérdidas y causa, por tanto, un perjuicio a la Unión. Esta afirmación se basa en la comparación del coste total de producción (978 EUR/t) con el precio medio de las ventas vinculadas (965 EUR/t).
(97)
Aunque es cierto que una simple comparación aritmética sugiere que las ventas vinculadas se hicieron con pérdidas, esto daría por supuesto que la industria de la Unión soporta el mismo nivel de gastos de venta, generales y administrativos y otros gastos generales de venta en sus ventas cautivas y en sus ventas no vinculadas. Como se indicó en el considerando 105 del Reglamento provisional, las ventas a partes vinculadas se realizaban sobre la base del precio de coste más un suplemento y, por lo tanto, la industria de la Unión estaba recuperando sus costes en esas ventas.
(98)
No habiéndose recibido otras observaciones sobre este punto, se confirman las conclusiones que figuran en los considerandos 126 y 127 del Reglamento provisional.
7.2.5. Crisis económica
(99)
Después de finalizar el plazo para presentar observaciones sobre la comunicación final, una parte interesada señaló el cierre anunciado de una planta en Bélgica y que razones de fuerza mayor estaban causando dificultades para la producción normal y el envío de otras instalaciones de Bélgica. Esta parte interesada alegó que esto demuestra la falta de seguridad del suministro de OCS en la UE y constituye una razón para permitir que los importadores y usuarios traigan libremente sus OCS de la UE y de China.
(100)
Se rechazó esta alegación. Dada la baja utilización de la capacidad en la UE, no hay un problema de suministro porque la capacidad disponible de la industria de la Unión es suficiente. En todo caso, las instalaciones que se estaban cerrando en Bélgica no fabricaban OCS. La seguridad del suministro es, por supuesto, importante, pero los derechos propuestos en este caso no tienen por objeto detener el suministro de OCS procedentes de China, sino solo evitar el suministro al mercado de la Unión en condiciones de dumping.
(101)
No habiéndose recibido otras observaciones sobre este punto, se confirman las conclusiones que figuran en los considerandos 128 y 129 del Reglamento provisional.
7.2.6. Exceso de capacidad estructural
(102)
Algunas partes presentaron nuevas alegaciones de que los productores de la Unión tenían un exceso de capacidad estructural que superaba el consumo total de la Unión. Esta alegación se presentó en una fase anterior y se abordó en los considerandos 130 a 132 del Reglamento provisional. No habiéndose presentado nuevas pruebas sobre este punto, se confirma, por tanto, la conclusión que figura en dichos considerandos.
7.2.7. Aumento del coste de producción
(103)
Algunas partes presentaron nuevas alegaciones de que una fuente del perjuicio causado a los productores de la Unión era el aumento de sus costes de producción durante el periodo considerado. Los datos anteriores muestran que el coste de producción había aumentado solo un 6 % por término medio. Si no hubiera importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China, la industria de la Unión debería haber podido repercutir dicho aumento a sus clientes; sin embargo, los precios disminuyeron un 3 %. Se rechaza, por tanto, la alegación de que el coste de producción estaba causando un perjuicio a la Unión.
7.3. Conclusión sobre la causalidad
(104)
Sobre la base de lo anterior, se mantienen las conclusiones provisionales establecidas en los considerandos 133 a 136 del Reglamento provisional según las cuales las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China ocasionaron un perjuicio importante a la industria de la Unión en el sentido del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base. También se confirmaron las conclusiones provisionales sobre el efecto de otros factores conocidos que podrían haber causado un perjuicio a la industria de la Unión: estos factores no son de un carácter que pueda romper el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
8. INTERÉS DE LA UNIÓN
8.1. Industria de la Unión
(105)
Después del cierre de las conclusiones provisionales, no se recibieron nuevas observaciones o nueva información sobre el interés de la Unión. Por lo tanto, se confirman los considerandos 138 a 143 del Reglamento provisional relativos al interés de dichas partes interesadas.
8.2. Importadores, comerciantes y usuarios
(106)
Tras la comunicación final, se recibieron observaciones de importadores y otras partes interesadas, pero no se recibieron nuevas observaciones o nueva información sobre el interés de los importadores, los comerciantes o los usuarios. Por lo tanto, se confirman las conclusiones provisionales de los considerandos 144 a 152 del Reglamento provisional relativas al interés de dichas partes.
8.3. Conclusión sobre el interés de la Unión
(107)
A la vista de lo anterior, se confirman las conclusiones provisionales en lo relativo al interés de la Unión, es decir, que no existen razones de peso contra la imposición de medidas definitivas sobre las importaciones de OCS originarios de la República Popular China.
9. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
9.1. Grado de eliminación del perjuicio
(108)
Tras la comunicación provisional, dos partes interesadas alegaron que los datos facilitados no proporcionaban información ni explicación suficientes sobre el cálculo de los márgenes de subcotización y venta con pérdidas. Como se explicó en la comunicación provisional, algunos valores no se divulgaron por razones de confidencialidad, ya que el modelo afectado solo era fabricado por uno o dos productores de la Unión. En la fase de la comunicación final, se difundieron intervalos con respecto a dichos modelos.
(109)
Las partes interesadas también pusieron en duda la utilización del 6,7 % como objetivo de beneficio de la Unión a fin de calcular el margen de perjuicio. Alegaron que dicho beneficio es exagerado y poco realista debido al entorno económico actual y a que 2008 no fue un año representativo con respecto a la rentabilidad, ya que fue un año excepcional para la industria siderúrgica.
(110)
Se rechaza esta alegación. En primer lugar, la rentabilidad de los OCS fue de hecho más alta antes de 2008 que en 2008, lo que contradice la afirmación de que este año fue excepcional. En segundo lugar, el objetivo de beneficio es el beneficio que puede obtenerse en ausencia de importaciones objeto de dumping. El año 2008 fue el último en el que la industria de la Unión no sintió aún todos los efectos de las importaciones objeto de dumping y, por lo tanto, es una buena base para establecer el objetivo de beneficio.
(111)
Tras la comunicación final, algunas partes interesadas pusieron en duda la utilización del 6,7 % como objetivo de beneficio de la Unión y la descripción de 2008 como año representativo con respecto a la rentabilidad. Se rechaza esta alegación porque no se han facilitado pruebas de cuál hubiera sido el beneficio de la industria de la Unión en 2008 en ausencia de la crisis financiera. Además, su argumento de que el beneficio de la industria de la Unión en 2008 se vio afectado por la crisis financiera, lo que hizo que 2008 fuera un año excepcional, parece querer decir que el beneficio generado en 2008 fue inferior al que la industria hubiera esperado en un año normal.
(112)
Las partes interesadas señalaron también que los volúmenes de las importaciones procedentes de la República Popular China alcanzaron su nivel más bajo en 2009 y no en 2008. Sin embargo, dado que la industria de la Unión no fue rentable en 2009, es imposible utilizar datos de 2009 para establecer un objetivo de beneficio de la industria de la Unión.
(113)
CISA alegó además que el beneficio de las ventas a clientes no vinculados en 2008 no puede utilizarse como objetivo de beneficio porque este año muestra la mayor diferencia de precios entre las ventas vinculadas y no vinculadas. Se rechazó esta alegación porque la diferencia de precios no es pertinente para calcular el beneficio de las ventas a clientes no vinculados.
(114)
CISA propuso que el objetivo de beneficio de las ventas de OCS a partes no vinculadas de la Unión se basara en el beneficio medio general de la empresa multinacional ArcelorMittal en 2010 y 2011. Esta se rechazó como fuente fiable con respecto al beneficio de los OCS en la Unión de no haber importaciones objeto de dumping, ya que el beneficio de todo el grupo ArcelorMittal a nivel mundial no es evidentemente representativo del beneficio de las ventas de OCS en la Unión.
(115)
Las partes interesadas también pusieron en duda los costes posteriores a la importación utilizados para calcular los derechos provisionales, ya que se basaban solo en datos de un importador. La Comisión verificó a un segundo importador en una fase posterior y sus datos se han utilizado ahora para calcular los costes posteriores a la importación. Utilizando la media de las dos empresas, estos costes han disminuido ahora ligeramente, lo que ha aumentado en consecuencia los márgenes de perjuicio.
(116)
Una parte interesada puso en duda la metodología de la Comisión para calcular el margen de venta con pérdidas. Sin embargo, esta impugnación se basaba en la suposición errónea de que la Comisión había calculado el margen de venta con pérdidas eliminando el beneficio medio de la industria de la Unión en el periodo de investigación (2,6 %) del precio de mercado para obtener el «umbral de rentabilidad» (es decir, un precio que produciría un beneficio cero) y añadiendo después el objetivo de beneficio a este «umbral de rentabilidad».
(117)
La Comisión calculó el margen de venta con pérdidas añadiendo el objetivo de beneficio al coste de producción de cada tipo de producto. La metodología sugerida por esta parte interesada es errónea porque no todas las empresas cuyos datos se utilizaron consiguieron automáticamente el objetivo de beneficio del 2,6 % en todas las ventas de cada modelo.
(118)
Una parte interesada puso también en duda los cálculos de la Comisión relativos al perjuicio. Dado que esta parte no tenía pleno acceso a los datos utilizados por la Comisión para calcular el margen de perjuicio, intentó calcularlo por sí misma, basándose en su comprensión de la diferencia de precio en el mercado entre el sustrato revestido de aleación de aluminio y cinc, y el revestido de cinc, que calculó en 50 USD/t. Este «nuevo cálculo», basado en datos incompletos, dio lugar a un margen de beneficio inferior que el calculado y comunicado por la Comisión.
(119)
Sus argumentos se rechazaron porque, después de un análisis de los datos completos tanto de los productores exportadores como de la industria de la Unión, no se constató la presunta diferencia de precio. En consecuencia, hay que subrayar que los datos utilizados por la parte interesada eran incompletos y no era posible, por tanto, basarse en ellos para reproducir los cálculos de la Comisión relativos al perjuicio.
(120)
Por tanto, se confirman también las conclusiones de los considerandos 154 a 158 del Reglamento provisional.
9.2. Medidas definitivas
(121)
A la vista de las conclusiones obtenidas en lo referente al dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, y de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base y con la regla del derecho inferior, debe establecerse un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de OCS originarios de la República Popular China al nivel del margen menor constatado entre los márgenes de dumping y de perjuicio. En el presente caso, el tipo del derecho debe fijarse, en consecuencia, al nivel del perjuicio constatado.
(122)
Siete empresas no incluidas en la muestra cooperaron con la investigación antidumping pero no con la investigación antisubvenciones paralela. Con respecto a estas empresas, el tipo de derecho antidumping se fija en cero. En la investigación antisubvenciones, estas empresas estarán sujetas a un derecho residual.
(123)
Para garantizar la igualdad de trato entre cualquier nuevo productor exportador y las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra debe disponerse que el derecho medio ponderado impuesto a estas últimas empresas se aplique a todo nuevo productor, que, de otro modo, no tendría derecho a una reconsideración de conformidad con el artículo 11, apartado 4, del Reglamento de base, disposición que no es de aplicación si se ha recurrido al muestreo.
(124)
Sobre la base de lo anterior, el tipo al que se impondrán dichos derechos se establece del siguiente modo:
Nombre de la empresa
Margen de subvención (%)
Margen de dumping (%)
Margen de perjuicio (%)
Derecho compensatorio (%)
Derecho antidumping (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd, y Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co. Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd y Hangzhou PRPT Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Otras empresas que cooperaron en la investigación antidumping (con excepción de las empresas sujetas al derecho residual en el Reglamento de Ejecución (UE) no 215/2013) (3) antisubvenciones paralelo)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Empresas que no cooperaron
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. PERCEPCIÓN DEFINITIVA DEL DERECHO PROVISIONAL
(125)
Habida cuenta de la magnitud del margen de dumping constatado y a la luz del nivel de perjuicio causado a la industria de la Unión, y teniendo en cuenta que no se impusieron medidas provisionales en la investigación antisubvenciones paralela, se considera necesario que los importes garantizados por el derecho antidumping provisional, establecido mediante el Reglamento provisional, se perciban definitivamente por el importe del derecho provisional establecido. En estas circunstancias, debe percibirse definitivamente el derecho provisional a los tipos establecidos en el artículo 1, apartado 2, del Reglamento provisional. Sin embargo, deben publicarse los importes garantizados provisionalmente para los productos con un sustrato consistente en un revestimiento metálico de cromo o estaño.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica, es decir, productos laminados planos de acero aleado y sin alear (excepto el acero inoxidable) que están pintados, barnizados o revestidos con plástico al menos por un lado, excluidos los denominados «paneles sándwich», de un tipo utilizado para aplicaciones de construcción y compuestos por dos chapas metálicas exteriores con un núcleo estabilizador de material aislante situado entre ellas, los productos con un revestimiento final de polvo de cinc (una pintura rica en cinc que contiene un 70 % o más de cinc en peso) y los productos con un sustrato consistente en un revestimiento metálico de cromo o estaño, clasificados actualmente en los códigos NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 y ex 7226 99 70 (códigos TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 y 7226997091), y originarios de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo será el siguiente:
Empresa
Derecho (%)
Código TARIC adicional
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd, y Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co. Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd y Hangzhou PRPT Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co. Ltd
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co. Ltd
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co. Ltd
0
B323
Jigang Group Co. Ltd
16,2
B324
Maanshan Iron & Steel Co. Ltd
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co. Ltd
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co. Ltd
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co. Ltd
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Co. Ltd
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co. Ltd
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co. Ltd
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd
16,2
B334
Todas las demás empresas
13,6
B999
3. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Los importes garantizados por el derecho antidumping provisional en virtud del Reglamento (UE) n.o 845/2012 se percibirán definitivamente al tipo del derecho provisional establecido en el artículo 1 del citado Reglamento. Sin embargo, deben liberarse los importes garantizados provisionalmente para los productos con un sustrato consistente en un revestimiento metálico de cromo o estaño.
Artículo 3
Si un productor de la República Popular China proporciona a la Comisión pruebas suficientes de que no exportó las mercancías descritas en el artículo 1, apartado 1, originarias de la República Popular China durante el periodo de investigación (entre el 1 de octubre de 2010 y el 30 de septiembre de 2011); de que no está vinculado con ningún exportador o productor sujeto a las medidas establecidas en el presente Reglamento, y de que, una vez finalizado el periodo de investigación, o bien ha exportado realmente las mercancías afectadas, o bien ha contraído una obligación contractual irrevocable para exportar una cantidad significativa a la Unión, el Consejo, por mayoría simple a propuesta de la Comisión, previa consulta al Comité Consultivo, podrá modificar el artículo 1, apartado 2, para atribuir a ese productor el derecho aplicable a los productores que cooperaron no incluidos en la muestra.
Artículo 4
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 11 de marzo de 2013.