PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 471/2014
ze dne 13. května 2014
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 27. dubna 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (2), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) do Evropské unie.
(2)
Řízení zahájila Komise na základě podnětu, který podala dne 14. března 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování solárního skla a o tím způsobené podstatné újmě, což Komise považovala za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“) Komise před zahájením řízení oznámila vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž subvencovaný dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala čínskou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě vzájemní dohody.
(4)
Čínská vláda přijala nabídku ke konzultacím, jež pak následně proběhly. Řešení na základě vzájemné dohody se v rámci těchto konzultací nedosáhlo. Komise však řádně přihlédla ke stanoviskům, jež čínská vláda předložila ohledně režimů uvedených v podnětu. V návaznosti na konzultace byla obdržena podání ze strany čínské vlády.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 28. února 2013 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (3), kterým informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
(6)
Dne 27. listopadu 2013 Komise nařízením Komise (EU) č. 1205/2013 (4) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR.
(7)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření vycházejí ze stejné definice výrobního odvětví Unie, stejných reprezentativních výrobců v Unii a stejného období šetření a přinášejí stejné závěry, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení odpovídajícího zjištění v obou řízeních. Z tohoto důvodu byly stanoviska týkající se aspektů újmy předložená v jednom z těchto řízení zohledněna v obou řízeních.
3. Strany dotčené řízením
(8)
O zahájení šetření Komise oficiálně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány ČLR. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(9)
Účastníci řízení měli možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Žadatelé, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a orgány ČLR předložili svá stanoviska. Všichni účastníci řízení, kteří o to požádali a kteří prokázali, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byli vyslechnuti.
3.1 Výběr vzorku
(11)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude šetření týkat, a to prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(12)
Komise sestavila vzorek pěti společností z osmi výrobců, kteří se přihlásili, na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v průběhu období šetření.
(13)
Po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, jelikož to byl jediný z osmi výrobců, jež se přihlásili, který byl v zahajovací fázi. Z tohoto důvodu spatřovala Komise nebezpečí v tom, že v případě jeho zahrnutí by ukazatele újmy, zejména pokud jde o ziskovost, nemusely poskytovat věrohodný obrázek o situaci výrobního odvětví Unie.
(14)
V důsledku toho zahrnoval konečný vzorek čtyři výrobce v Unii. Jejich výroba představovala 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření. Vzorek byl tudíž považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(15)
Na základě článku 29 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Komise prozkoumala předložené důvody a jejich žádosti vyhověla. Vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebyla v obecném informačním dokumentu zveřejněna žádná další jména, jelikož by to umožnilo identifikaci společností požadujících zachování anonymity.
(16)
Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) však již byla veřejně známá, poněvadž tato společnost prohlásila, že je jednou ze společností, které podnět podporují. V obecném informačním dokumentu proto byla tato společnost jmenována.
(17)
V nedůvěrné verzi svých stanovisek k poskytnutým informacím také žadatel jmenoval tři výrobce v Unii, kteří ukončili činnost (Guardian, AGC a Centrosolar Glass), a čtvrtou společnost, která výrazně omezila výrobu (Saint Gobain).
3.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
V oznámení o zahájení řízení byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a v dané lhůtě poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(19)
Devět vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Spolupracující společnosti zahrnovaly téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012.
(20)
Podle článku 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 76 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(21)
Komise v souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení informovala všechny dotčené strany o vybraném vzorku a vyzvala je, aby se s němu vyjádřily. Komise žádná stanoviska neobdržela.
3.4 Individuální zjišťování
(22)
Žádný vyvážející výrobce v ČLR nepožádal o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
3.5 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů
(23)
Na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a na dotazník odpověděli dva dovozci a dvanáct uživatelů. Vzhledem k nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku nutný.
4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(24)
Dotazníky byly zaslány čínské vládě, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, všem dovozcům, kteří se přihlásili, a všem uživatelům, kteří se přihlásili. Čínské vládě byl také zaslán dodatek k dotazníku, který jí byl zaslán, a čínská vláda byla požádána, aby jej předala komerčním bankám ve státním vlastnictví v ČLR, které v průběhu období šetření půjčily prostředky společnostem zařazených do vzorku. Čínská vláda uvedla, že dodatek dotčeným bankám předala, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela.
(25)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(26)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které účastníci řízení poskytli a které považovala za nezbytné pro konečné zjištění subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě byly provedeny takto:
a)
vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd, Flat Solar Glass Group Co., Ltd, Shanghai Flat Glass Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“);
b)
vláda ČLR:
-
ministerstvo obchodu, Peking,
-
čínská komise pro bankovní dohled, Peking;
c)
výrobci v Unii:
-
GMB/IF, Německo,
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné];
d)
dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Vetrad NV, Nizozemsko,
e)
uživatelé:
-
Sunerg Solar SRL, Itálie,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francie.
(27)
Všem účastníkům řízení byl zaslán informační dokument, který obsahoval základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě Komise navrhla uložit vyrovnávací cla na solární sklo pocházející z Čínské lidové republiky. Všem stranám byla sdělena lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.
(28)
Stanoviska předložená účastníky řízení byla zvážena a případně vzata v úvahu.
(29)
Čínská vláda tvrdila, že tento informační dokument nesplňoval normy stanovené v článcích 22.3 a 22.5 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, protože neobsahoval dostatečně podrobná zjištění a závěry vyšetřujícího orgánu. Čínská vláda však neposkytla žádný konkrétní příklad tohoto údajného selhání. Komise dokument důkladně přezkoumala a domnívá se, že obsahuje dostatečné informace k tomu, aby čínská vláda mohla uplatňovat svá práva na obhajobu.
(30)
Některé informace nemohly být v informačním dokumentu zahrnuty, jelikož se jednalo důvěrné obchodní informace, a proto byly poskytnuty pouze dotčeným vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku byly zaslány důvěrné konkrétní informace obsahující výpočty a údaje týkající se jednotlivých vyrovnávaných režimů a výhod, a byla jim dána 25denní lhůta k poskytnutí stanovisek.
5. Období šetření
(31)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(32)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „solární sklo“). Dotčený výrobek spadá v současnosti pod kód KN ex 7007 19 80.
2. Obdobný výrobek
(33)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu ČLR, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Definice výrobku
(34)
Jeden dovozce, který není ve spojení, požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že k takovým stavbám jsou zapotřebí skleněné tabule mnoha různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce také předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu tvoří sklo s obsahem železa vyšším než 300 ppm. V důsledku toho tento dovoz nespadá do definice výrobku. Pokud jde o zbývající část jeho dovozu, Komise je toho názoru, že navzdory rozdílu ve velikosti mohou být uvedené skleněné tabule použity také jako solární sklo. Dovozci by za účelem obcházení cla mohli objednat větší skleněné tabule, než potřebují, a pak sklo oříznout až v Unii. Zahradnické sklo s obsahem železa nižším než 300 ppm proto spadá do definice dotčeného výrobku.
(35)
Další dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití.
(36)
Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina skla dováženého uvedeným výrobcem, který není ve spojení, nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny výše. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární.
(37)
Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise však zastává názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Všechny výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem jsou proto mimo oblast působnosti tohoto šetření.
(38)
Z důvodu právní jistoty je třeba objasnit, že jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které splňuje technické vlastnosti uvedené v 32. bodě odůvodnění, spadá i nadále do definice dotčeného výrobku, neboť může být používáno jako solární sklo.
(39)
Po poskytnutí informací tentýž dovozce namítal, že jelikož solární sklo, které lze též použít jako nábytkářské sklo, nebylo z působnosti vyloučeno, znamená to pro společnosti administrativní zátěž a zpoždění. To je údajně způsobeno skutečností, že společnosti jsou povinny zasílat zkušební protokoly celním orgánům v Unii pokaždé, když se celní orgány dotazují, zda se na dovážené zboží vztahují opatření.
(40)
Komise se domnívá, že tyto druhy skla by neměly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože solární sklo lze potenciálně používat i v zahradnictví a nábytkářství. K zajištění náležité ochrany výrobního odvětví Unie proti poškozujícímu účinku subvencí, které jsou vyrovnávány, je třeba zabránit mezerám, které mohou umožnit obcházení. Pozitivní účinek odpovídající ochrany převažuje nad negativním účinkem dodatečné administrativní zátěže pravděpodobně způsobené dotčenému dovozci.
(41)
Tentýž dovozce rovněž tvrdil, že z definice dotčeného výrobku by mělo být vyloučeno plavené sklo, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Dovozce uvedl, že výrobky z plaveného skla určené pro bytové zařízení nelze použít jako solární sklo, a proto by měly být vyloučeny z působnosti šetření. Plavené sklo však nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, neboť splňuje všechny technické vlastnosti uvedené výše. Z důvěrných dokumentů, které Komisi poskytli během šetření účastníci řízení, vyplývá, že plavené sklo lze použít jako solární sklo a vyrábí jej jak výrobní odvětví v Unii, tak čínští vývozci. Tuto skutečnost potvrzují informace veřejně dostupné na internetu (5). Plavené sklo proto zůstává v působnosti šetření.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(42)
Žadatel uvedl, že ČLR subvencuje své odvětví výroby solárního skla. Podnět obsahuje důkazy prima facie týkající se několika praktik subvencování zahrnutých jak v právních předpisech, tak i v řadě politických a plánovacích dokumentů, na nichž je státní podpora v daném odvětví založena.
(43)
Komise přezkoumala a analyzovala dokumenty uvedené v podnětu, jakož i další dokumenty předložené v průběhu šetření čínskou vládou a vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a zjistila, že mnoho z těchto dokumentů skutečně dokazuje, že odvětví výroby solárního skla v ČLR využívá v mnoha oblastech preferenčního zacházení.
(44)
Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu (6). Čínská vláda rovněž vydala zvláštní politický dokument „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, ve kterém se klade důraz na sklo jako hlavní pomocný materiál pro fotovoltaické odvětví, u něhož je vyžadována domácí výroba. V souladu s tímto plánem má vláda podporovat průmyslový vývoj a technologické inovace a přilákat finanční prostředky pro toto odvětví.
(45)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise citovala z 12. pětiletého plánu v kontextu solárního skla. To bylo zamítnuto, jelikož uvedený plán konkrétně zmiňuje solární sklo, a to v kapitole 9 sloupci 6 týkajícím se „Klíčových oblastí rozvoje výroby“. 12. pětiletý plán jasně stanoví priority čínské vlády pro období, na které se vztahuje, přičemž jednou z těchto priorit je výroba solárního skla.
(46)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise interpretovala „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, přičemž uvedla, že se závěry Komise nesouhlasí. Nicméně tato výhrada byla odmítnuta, neboť jasně odporuje informacím obdrženým od jiných orgánů čínské vlády. Během návštěvy u čínské vlády ministerstvo průmyslu a informačních technologií vysvětlilo, že solární sklo je zahrnuto v tomto plánu, který se silně zaměřuje na zvyšování kvality, jelikož dobrá kvalita solárního skla je nezbytná k podpoře solárního fotovoltaického odvětví.
(47)
O významu inovací a nových materiálů obecně pojednává dokument „12. pětiletý program průmyslových technologických inovací“ (7), který je určen k provádění pětiletého plánu a také „dlouhodobého plánu vědeckotechnického rozvoje“ (8). Jeho silné zaměření na technologické inovace zahrnuje vývoj nových materiálů. V této souvislosti se také konkrétně zmiňuje solární sklo.
(48)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž uvedla, že v žádném z uvedených dokumentů nebylo solární sklo zmíněno. Komise konstatuje, že oba tyto dokumenty jsou určeny k tomu, aby poskytovaly zvláštní pomoc technologicky vyspělým podnikům, jak je uvedeno v 401. a 402. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 1239/2013 (dále jen „nařízení o solárních panelech“), kde čínská vláda uvedla tytéž argumenty. (9) Oba dokumenty provádějí 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví a pomáhají technologicky vyspělým podnikům, které zahrnují mnoho výrobců solárního skla.
(49)
„Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace““, (které se společně s přiloženými „dočasnými pravidly o podpoře průmyslové restrukturalizace“ označuje jako „rozhodnutí č. 40“) uvádí, že čínská vláda bude aktivně podporovat rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie (10); vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům (kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla) a slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“ (11).
(50)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 5 a článek 17 „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace“. Čínská vláda uvedla, že článek 5 nezmiňuje solární sklo. Jelikož však zmiňuje podporu solární energetiky, k níž je solární sklo zapotřebí, Komise je toho názoru, že solární sklo spadá do oblasti působnosti dočasných pravidel.
(51)
Čínská vláda pak zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 17, který sice stanoví, že pouze podporovaná odvětví by měla obdržet úvěrovou pomoc, avšak nařizuje, aby se tak dělo spíše „podle úvěrových zásad“ než na preferenčním základě.
(52)
Při kontrole společností zařazených do vzorku ani při návštěvě u čínské vlády nebyly zjištěny žádné důkazy, že toto ustanovení bylo dodržováno. Dotčené banky při šetření nespolupracovaly tak, aby bylo možné toto ustanovení vyzkoušet nebo ověřit. Šetření ve skutečnosti ukázalo, že některé podniky preferenční úvěrové politiky využívají. Komise proto odmítá tvrzení čínské vlády, že poskytování úvěrů odvětví výroby solárního skla bylo prováděno „podle úvěrových zásad“. Klíčovým bodem zůstává, že všechny finanční instituce poskytují úvěry podporovaným odvětvím, která zahrnují výrobu solárního skla, a že tato podpora je poskytována de facto za preferenčních podmínek.
(53)
Národní komise pro rozvoj a reformy v roce 2011 vydala Státní radě doporučení, aby přezkoumala program v rozhodnutí č. 40. Státní rada vydala „Rozhodnutí Státní rady č. 9 o vyhlášení a provedení katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ (dále jen „rozhodnutí č. 9“). Tento dokument „aktivně vyzývá“ čínskou vládu a veřejné orgány, aby „vedly rozvoj příslušných odvětví a optimalizovaly průmyslovou restrukturalizaci“. Ustanovení čl. 12 odst. 2 rozhodnutí č. 9 konkrétně zmiňuje podporu výroby „ultra čirého plaveného skla pro odvětví solární energie“.
(54)
Národní plán pro střednědobý a dlouhodobý rozvoj v oblasti vědy a technologie (2006-2020), přijatý čínskou vládou, slibuje, že „politika financování bude na prvním místě“, že „podpoří finanční instituce, aby poskytovaly preferenční úvěrovou pomoc hlavním národním projektům v oblasti vědecké a technologické industrializace“, „podpoří finanční instituce, aby zlepšily a posílily finanční služby poskytované podnikům působícím v oblasti špičkových technologií“ a „zavede preferenční daňovou politiku v zájmu rozvoje podniků působících v oblasti špičkových technologií“.
(55)
Výroba solárního skla spadá pod popis technologicky vyspělého podniku, jak dokazuje řada výrobců se statusem podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií, a je novým odvětvím jak v Číně, tak i v Unii. V této souvislosti Komise rovněž poznamenává, že jedna ze společností zařazených do vzorku obdržela zvláštní grant od Národní komise pro rozvoj a reformy jako ocenění za její inovace v oblasti solárního skla, což jednoznačně dokazuje zájem čínské vlády v tomto odvětví vyspělých technologií.
(56)
Žadatel uvedl, že údajné subvence sestávaly z režimů uvedených v oddílu C bodě 2. Po kontrole společností zařazených do vzorku v ČLR a návštěvě u čínské vlády Komise tyto režimy analyzovala, pokud z nich společnosti zařazené do vzorku získaly výhodu v průběhu období šetření.
2. Další zjištěné režimy subvencí
(57)
Během kontroly společností zařazených do vzorku vyšly při analýze jejich vnitřních záznamů najevo subvence od správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů. Tyto subvence žadatel ve svém podnětu konkrétně neuváděl. Na základě informací, které má Komise k dispozici, není jasné, zda se jedná o subvence ad hoc nebo o místní subvenční programy. Nicméně v důsledku místní povahy těchto režimů nelze očekávat, že by žadatelé byli o podrobnostech uvedených subvencí informováni, a proto nejsou uvedené subvence v podnětu přímo zmíněny.
(58)
Komise nabídla další konzultace s čínskou vládou týkající se těchto jiných subvencí, které jsou specifické pro určité společnosti nebo umístění, jež byly zjištěny v záznamech společností zařazených do vzorku v průběhu inspekcí na místě a nebyly zmíněny v podnětu. Tyto konzultace Komise nabídla za účelem zajištění náležitého postupu v průběhu šetření. Čínská vláda tuto nabídku odmítla, přičemž uvedla, že by taková nabídka nebyla v souladu s Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
(59)
Komise se domnívá, že tyto jiné subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení. Tato opatření zahrnují stejný druh finančního příspěvku a výhod, pokud jde o dotčený výrobek, a proto se na ně vztahuje definice „subvenční praktiky nebo praktik, které mají být předmětem šetření“, jež mají být podle čl. 22 odst. 2 písm. iii) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních uvedeny v oznámení o zahájení řízení. Seznam režimů uvedených v oznámení o zahájení řízení není vyčerpávající, což je patrné z formulace „Subvence spočívají mimo jiné v...“ v oddílu 3. Komise proto dospěla k závěru, že tyto další subvence spadají do oblasti působnosti tohoto řízení.
(60)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany Komise a uvedla, že podle jejího názoru neměla Komise žádný právní základ pro vyrovnávání zvláštní subvence poskytnuté jednomu z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, i kdyby tato subvence byla přímo spojena se subvenční praktikou zjištěnou žadateli. Komise nesouhlasí s výkladem Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany čínské vlády v tomto bodě. Pokud žadatelé zjistili subvenční praktiku a v rámci stejné subvenční praktiky jsou společně s příklady vnitrostátních režimů zjištěny místní výhody, Komise má za to, že má právo vyrovnávat veškeré zjištěné výhody. To platí zejména v případě, kdy jsou působení, povaha a účinky zjištěných výhod stejné jako u jiných režimů, které jsou již uvedeny v podnětu i oznámení o zahájení řízení.
3. Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(61)
Komise oznámila čínské vládě dne 18. prosince 2013, že zváží použití dostupných údajů, a to v důsledku nedostatečné reakce komerčních bank ve státním vlastnictví, kterým čínská vláda zaslala dodatek, který jí byl poskytnut.
(62)
Dne 26. prosince 2013 čínská vláda odpověděla a vyjádřila nesouhlas s navrhovaným použitím článku 28 proti „údajně státem vlastněným bankám“, avšak nezpochybnila skutečnost, že banky odpověď na dotazník nepředložily. Čínská vláda rovněž nezpochybnila skutečnost, že jsou uvedené banky ve vlastnictví státu. Proto neměla Komise jinou možnost, než využít nejlepší dostupné údaje, pokud jde o údaje, které měly poskytnout komerční banky ve státním vlastnictví.
(63)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití článku 28 pro nahrazení informací, které byly požadovány v dodatku zaslaném komerčním bankám ve státním vlastnictví. Komise nepopírá, že čínská vláda předložila v tomto šetření informace, které Komise analyzovala a v nezbytné míře zohlednila. Jelikož však ani čínská vláda, ani komerční banky ve státním vlastnictví nebyly schopny poskytnout některé informace, například o úvěruschopnosti, musela Komise využít „dostupné údaje“ podle článku 28 základního nařízení.
(64)
Pokud jde o jiné subvence, které nebyly výslovně uvedeny v oznámení o zahájení řízení s odkazem na konkrétní program a byly zjištěny během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Komise k dosažení svých závěrů využila veškeré důkazy, které měla k dispozici. Tyto zjištěné subvence náležely k typům opatření a postupů popsaným v oznámení o zahájení řízení a Komise nabídla čínské vládě další konzultace ohledně těchto subvencí, nicméně tato nabídka nebyla přijata. Komise se domnívá, že uvedené subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení.
(65)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, pokud jde o subvence zjištěné v průběhu kontrol provedených u společností zařazených do vzorku a všechny ostatní body týkající se režimů subvencí. Komise by ráda objasnila, že v těchto případech článek 28 nepoužila. V případě, že byla spolupráce dobrá, avšak informace jednoduše nebylo možné poskytnout - například pokud jde o přesný právní základ pro jednorázovou platbu subvence - byly důkazy poskytnuté dotčenou společností použity pro dosažení závěru, zda se jednalo o napadnutelnou subvenci či nikoli.
(66)
Čínská vláda též tvrdila, že Komise neposkytla dostatečné informace, když použila nejlepší dostupné údaje podle článku 28 základního nařízení. Toto tvrzení se ve skutečnosti týká použití závěrů z předchozích šetření, kdy byla šetřena tatáž subvence. V takových případech Komise odkazuje na příslušné body odůvodnění dotčeného nařízení a shrnuje zjištěné argumenty.
(67)
Čínská vláda poznamenává, že informační dokument nepopisuje podrobně u společností zařazených do vzorku žádné zjištěné konkrétní jednorázové subvence. Takto bylo učiněno výslovně za účelem ochrany důvěrných obchodních informací poskytnutých Komisi společnostmi zařazenými do vzorku a žádný další výtah, který nemá důvěrnou povahu, není možný. Úplné důvěrné informace byly poskytnuty každému jednotlivému vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku. Pokud právní základ poskytl vyvážející výrobce zařazený do vzorku, pak to bylo poznamenáno v informacích, které byly poskytnuty zpět společnosti. V každém případě, když byly čínské vládě v souvislosti s uvedenými subvencemi nabídnuty konzultace, byla jí rovněž dána příležitost poskytnout další podstatné informace, což neučinila.
4. Šetřené režimy
(68)
Komise zaslala čínské vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku dotazník a vyžádala si informace týkající se těchto režimů, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence odvětví výroby solárního skla:
-
preferenční úvěry odvětví výroby solárního skla:
-
úvěrové linky a půjčky se zvýhodněnou úrokovou sazbou poskytnuté komerčními bankami ve státním vlastnictví a veřejnými rozvojovými bankami (12),
-
subvenční programy vývozních úvěrů,
-
vývozní záruky,
-
státem financované pojištění pro zelené technologie („Green express“),
-
finanční výhody z poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem,
-
splátky úvěru vládou;
-
grantové programy:
-
subvence „známých značek“ a programu „China World Top Brands“,
-
fondy pro vnější expanzi průmyslu v provincii Guandong;
-
dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou:
-
poskytování antimonu,
-
dodávání elektrické energie,
-
poskytování práv k užívání pozemků;
-
programy osvobození od přímých daní a jejich snížení:
-
programy osvobození od přímých daní nebo jejich snížení v rámci programu „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy,
-
osvobození od daně a snížení daně z příjmů pro „produktivní podniky se zahraničními investicemi“,
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně,
-
zápočet daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi,
-
preferenční daň z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které jsou uznávány jako podniky využívající nejnovější a špičkové technologie,
-
snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v určených projektech,
-
preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu,
-
daňové programy v provincii Guandong,
-
osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky,
-
programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla:
-
osvobození od DPH při využívání dovezeného zařízení,
-
odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně,
-
osvobození od DPH a od cla na nákupy fixních aktiv rámci programu na rozvoj zahraničního obchodu
-
jiné subvence a jiné subvenční programy (včetně programů správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů).
5. Politika preferenčních úvěrů, jiné financování, záruky a pojištění
5.1 Zvýhodněné úvěry
a) Úvod
(69)
Komise zaslala čínské vládě dodatek, který měl být předán komerčním bankám ve státním vlastnictví, veřejným rozvojovým bankám a soukromým finančním institucím, které půjčily v průběhu období šetření finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Čínská vláda sdělila Komisi, že tak učinila, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela. Jak bylo uvedeno výše, Komise proto oznámila čínské vládě, že kvůli této nedostatečné spolupráci použije článek 28 a k dosažení závěrů ohledně tohoto bodu využije dostupné údaje.
b) Právní základ
(70)
Preferenční úvěry v Číně upravují tyto právní předpisy: Zákon ČLR o komerčním bankovnictví (dále jen „zákon o bankovnictví“), obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínskou lidovou bankou dne 28. června 1996 a rozhodnutí č. 40 Státní rady, jak je uvedeno výše.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(71)
Předchozí antisubvenční šetření proti ČLR dospěla k závěru, že v bankovním systému v Číně převládají banky vlastněné státem nebo banky, ve kterých má stát vliv prostřednictvím držby akcií. Obojí se souhrnně označuje jako „komerční banky ve státním vlastnictví“. Komise rovněž zjistila, že komerční banky ve státním vlastnictví vykonávají vládní moc. Komise neshledala žádné důkazy, že se situace změnila. Jak je uvedeno ve 161. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, které se týká posledního šetření v této záležitosti, pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications a ICBC) představuje více než 50 % bankovního sektoru z hlediska bilanční sumy.
(72)
Na základě využití dostupných údajů, včetně skutečností stanovených v nařízení o solárních panelech, platí i nadále závěr, že komerční banky ve státním vlastnictví jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, jak bylo podrobně uvedeno ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech.
(73)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila tento závěr, přičemž uvedla, že Komise neuvedla důvody, proč považovala komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Komise toto tvrzení odmítá, jelikož důvody, proč jsou komerční banky ve státním vlastnictví veřejnoprávními subjekty, jsou uvedeny ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech a čínská vláda neposkytla žádné informace, které by byly s uvedenými nejlepšími dostupnými údaji v rozporu. Zde je jejich shrnutí:
a)
komerční banky ve státním vlastnictví drží největší tržní podíl a jsou převládajícími aktéry na trhu v ČLR;
b)
z dostupných údajů vyplývá, že komerční banky ve státním vlastnictví podléhají vládnímu dozoru prostřednictvím vlastnictví a správní kontroly jejich obchodního chování, včetně mezí pro úrokové sazby, které mohou nabízet;
c)
zákon o bankovnictví a ostatní právní předpisy vyžadují, aby banky půjčovaly v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným projektům a upřednostňovaly podniky působící v oblasti nových a špičkových technologií.
(74)
Závěry v těchto bodech odůvodnění jsou nedávné, jelikož byly zveřejněny až na konci roku 2013, a byly zveřejněny s plným vědomím změny, která v červenci 2013 nastala v oblasti politiky týkající se spodních hranic pro úrokové sazby v Číně.
(75)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit úlohu, kterou sehrává čínská vláda a zejména centrální banka, Čínská lidová banka, na finančních trzích a v bankovním sektoru, pokud jde o poskytování úvěrů pro odvětví výroby solárního skla. Zatímco spolupráce ze strany čínské vlády a Čínské lidové banky byla obecně uspokojivá, Čínská lidová banka neposkytla úplné znění „oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů“ (YinFa (2004) 251), který stanoví spodní hranice a stropy úrokových sazeb pro úvěry a vklady. Pro úvěry komerčních bank (komerční banky ve státním vlastnictví i soukromé komerční banky) a úvěry veřejných rozvojových bank oběžník pouze stanovuje spodní hranici. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž čínská vláda přijala zvláštní předpisy, oběžník stanoví, že se úrokové sazby nesmějí pohybovat směrem nahoru. Přesná horní mez pro uvedené úvěry se stanoví ve zvláštních předpisech.
(76)
V průběhu inspekce Komise na místě Čínská lidová banka uvedla, že zmíněný dokument nelze poskytnout, jelikož nebyl veřejně k dispozici na jejích internetových stránkách. Vyhledáváním na internetu však byla nalezena kopie oběžníku a jeho překlad do angličtiny, a to v balíčku dokumentů, které čínská vláda před několika lety poskytla australským orgánům. (13) Vzhledem k neexistenci úřední kopie přímo od čínské vlády považovala Komise tuto verzi za pravdivou a úplnou kopii dotčeného oběžníku.
(77)
Z oběžníku vyplývá, že Čínská lidová banka ovlivňovala stanovování úrokových sazeb pro úvěry, které v období šetření v ČLR poskytovaly komerční banky ve státním vlastnictví. Čínská vláda vysvětlila, že v červenci 2013 Čínská lidová banka zrušila jak spodní hranici, tak strop pro úrokové sazby úvěrů. Tato skutečnost byla vzata na vědomí, nicméně jelikož k ní došlo po konci období šetření, nemá vliv na zde uvedené závěry. V každém případě spodní hranice pro úrokové sazby, která byla běžná v průběhu období šetření, není jediným argumentem, proč Komise považuje komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Bez ohledu na to závěry uvedené v 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech stále platí.
(78)
Po poskytnutí informací čínská vláda učinila několik připomínek týkajících se oběžníku „YinFa (2004) 251“, aniž by poskytla vysvětlení, proč úplné znění tohoto oběžníku nebylo Komisi poskytnuto a aniž by potvrdila, zda je znění, které bylo poskytnuto australským orgánům a které Komise nalezla, správné. Jak bylo dříve zjištěno v šetření týkajícím se solárních panelů, tento oběžník jasně stanoví pokyny Čínské lidové banky ohledně poskytování úvěrů určené bankám. Jak bylo uvedeno v předchozích šetřeních, obsah tohoto oběžníku je důležitý pro porozumění toho, jakou úlohu čínská vláda a Čínská lidová banka sehrávají ve směřování bank a poskytování úvěrů.
(79)
I nadále platí závěr Komise, který byl již uveden v nařízení o solárních panelech, totiž že zaprvé článek 34 zákona o bankovnictví ukládá bankám povinnost vykonávat svou úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství. Potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v 12. pětiletém plánu.
(80)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad článku 34 zákona o bankovnictví ze strany Komise, přičemž uvedla, že „tato věta je nejednoznačná a nedává bankám žádný výslovný pokyn, aby jednaly určitým způsobem. Žádný dokument nepopisuje potřeby národního hospodářství, ať se jedná o 12. pětiletý plán nebo jiné nařízení/rozhodnutí“.
(81)
To se odlišuje od výkladu článku 34 ze strany čínské vlády v šetření týkajícím se solárních panelů, kde byl popsán jako „neutrální“. Komise s tímto posouzením ze strany čínské vlády nesouhlasí. Komise je toho názoru, že politiky týkající se národního hospodářství jsou stanovené v 12. pětiletém plánu a zvláštním plánu pro fotovoltaické odvětví a že finanční ústavy jsou vyzývány k poskytování úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla, a čínská vláda neprokázala, že tomu tak není.
(82)
Čínská vláda upozornila Komisi na jiné články zákona o bankovnictví, zejména na články 4, 5 a 7, které by měly zajistit, aby byly úvěry poskytovány bez zásahů a po příslušném posouzení. Komise uznává, že tyto články existují, avšak poznamenává, že čínská vláda, banky a také dotčené společnosti zařazené do vzorku nebyly schopny prokázat, že úvěry byly poskytnuty bez zásahů - vzhledem k preferenčním úvěrům pro odvětví výroby solárního skla - a s posouzením úvěru -, jelikož navzdory žádostem nebyly žádné úvěrové dohody ani posouzení rizik, včetně úvěrových ratingů, poskytnuty jako věcné důkazy, ani nebylo shledáno jejich spojení s jakýmkoli úvěrem poskytnutým jakémukoli vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku.
(83)
Zadruhé se od bank vyžaduje, aby poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným odvětvím podle rozhodnutí č. 40 a č. 9, které mají právní sílu zákona. Čínská vláda potvrdila během kontroly na ministerstvu obchodu, že solární sklo je podporovaným odvětvím. To je v souladu s katalogem pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci z roku 2011, který poskytla čínská vláda ve své odpovědi na dotazník, a v němž je solární sklo klasifikováno v podporované kategorii.
(84)
Rozhodnutí č. 40 stanoví instrukce pro všechny finanční instituce v podobě závazných pokynů ohledně propagace a pomoci týkající se podporovaných odvětví, přičemž odvětví výroby solárního skla je podporovaným odvětvím.
(85)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila posouzení Komise, pokud jde o dopad rozhodnutí č. 40 a připojených nařízení, a rozhodnutí č. 9. Komise potvrzuje, že podle jejího posouzení jak rozhodnutí č. 40, tak připojená nařízení stanoví potřeny národního hospodářství. Stanoví strategii pro vládu a pro finanční sektor a zejména stanoví poskytování přímých úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla.
(86)
Čínská vláda byla požádána, aby objasnila právní status rozhodnutí Státní rady, jako je rozhodnutí č. 40. Ta však pouze odpověděla, že se jedná o nařízení vydané Státní radou, které není součástí čínských právních předpisů. Na podporu tohoto tvrzení však neposkytla žádné důkazy. Postoj, který čínská vláda zaujala, je v rozporu s veřejně dostupnými informacemi, které popisují Státní radu jako nejvyšší správní orgán, který má správní legislativní pravomoc. Podle těchto zdrojů jsou rozhodnutí Státní rady právně závaznými předpisy. (14) Na základě dostupných údajů Komise tedy zastává názor, že rozhodnutí č. 40 a prováděcí rozhodnutí připojená k uvedenému rozhodnutí, jako například rozhodnutí č. 9, jsou správní předpisy, a proto jsou součástí čínských právních předpisů.
(87)
Komise proto potvrzuje analýzu uvedenou ve 191. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, v němž dospěla k závěru, rozhodnutí č. 40 a rozhodnutí č. 9 jsou právně závazná pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty.
(88)
Komise rovněž zjišťovala, zda jsou soukromé banky v Číně pověřeny a/nebo řízeny čínskou vládou, aby výrobcům solárního skla nabízely preferenční úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(89)
Článek 34 zákona o bankovnictví je použitelný také pro soukromé banky v Číně. Čínská vláda a účastníci řízení nepředložili žádný důkaz, že závěr týkající se právní situace, jehož bylo dosaženo ve 174. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, totiž že jim čínská vláda dává pokyny stejně jako bankám ve vlastnictví státu, přestává platit. Článek 34 zákona o bankovnictví stanoví, že je bankám nařízeno „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“ (15). Za těchto okolností, jak je uvedeno v 188. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, o strategii komerčních bank ve státním vlastnictví i soukromých bank, pokud jde o poskytování úvěrů jak, rozhoduje čínská vláda.
(90)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěr, že pověřuje nebo řídí soukromé banky v ČLR a napadla zejména váhu, jakou Komise přikládá článku 34 zákona o bankovnictví, přičemž uvedla, že „pokud jde o“„potřeby národního hospodářství“, lze je vykládat různě a výklad se evidentně liší v závislosti na osobě/subjektu, která/který uvedené ustanovení zkoumá“.
(91)
Je pozoruhodné, že čínská vláda vyjádřila nesouhlas s výkladem Komise, nicméně nepředložila vlastní výklad vlastního právního předpisu.
(92)
Komisi však postačí odkázat na zjištění z předchozích šetření a v tomto případě na dostupné údaje, aby zopakovala závěr, že potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v plánech a nařízeních vydaných ČLR a že článek 34 vyžaduje, aby banky poskytovaly úvěry v souladu s těmito popisy národního hospodářství, což zahrnuje podporu výroby solárního skla.
(93)
Zjištění, že čínská vláda pověřuje a řídí soukromé banky, aby v souladu s článkem 34 zákona o bankovnictví poskytovaly úvěry podporovaným odvětvím, proto zůstává zachováno.
(94)
Komise proto dospěla k závěru, že v případě úvěrů poskytnutých komerčními bankami ve státním vlastnictví v ČLR se jedná o finanční příspěvek výrobcům solárního skla ve formě přímého převodu peněžních prostředků vládou ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
(95)
Stejné důkazy také ukazují, že komerční banky ve státním vlastnictví (jakož i soukromé banky) jsou pověřeny nebo řízeny vládou, což v důsledku znamená, že existuje finanční příspěvek stanovený v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(96)
Pokud jde o specifičnost, Komise poznamenává, že čínská vláda nařizuje poskytovat preferenční úvěry omezenému počtu odvětví a že odvětví výroby solárního skla, jakožto součást fotovoltaického odvětví, je jedním z nich, jak je podrobně uvedeno v 172. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech. Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu. Rozhodnutí č. 40 uvádí, že čínská vláda aktivně podpoří rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie. Všem finančním institucím je dán pokyn, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům, což je kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla. Rozhodnutí rovněž slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“.
(97)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti a zejména způsob, jakým Komise interpretovala 12. pětiletý plán, přičemž uvedla, že „nemá žádnou právní hodnotu a není závazným dokumentem“. Komise nesouhlasí s tímto prohlášením, a poznamenává, že čínská vláda uvedla v předchozích šetřeních stejná tvrzení, která rovněž nebyla přijata. 12. pětiletý plán uvádí, že byl „projednán a schválen Všečínským shromážděním lidových zástupců a má sílu zákona.“
(98)
Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě preferenčních úvěrů nejsou poskytovány obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(99)
V míře, v níž jsou vládní půjčky nebo půjčky od soukromých subjektů pověřených nebo řízených vládou poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda.
(100)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit posouzení úvěrového rizika vypracovaná bankami, které v průběhu období šetření půjčily finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Společnosti nepředložily žádné důkazy týkající se jejich úvěrového ratingu a banky při šetření nespolupracovaly. Komise proto neměla k dispozici žádný důkaz, že úvěry pro společnosti v odvětví výroby solárního skla byly založeny na posouzení rizik a že stanovená úroková sazba je výsledkem tohoto posouzení.
(101)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda, vyvážející výrobci ani banky neposkytly žádné informace, Komise využila dostupných údajů ke stanovení, zda preferenční úvěry v ČLR ve skutečnosti přinesly výhody vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, kteří měly úvěry od bank v ČLR.
(102)
Komise, stejně jako v šetření týkajícím se solárních panelů, začala s úředně zveřejněnými úrokovými sazbami centrální banky z Čínské lidové banky pro úvěry v juan renminbi („CNY“). Průměrná úroková sazba za období šetření činila 6,26 %.
(103)
Komise poté upravila úrokovou sazbu Čínské lidové banky s ohledem na úvěrové riziko dotčených společností. Ty však neposkytly žádné nezávislé úvěrové ratingy ani podobné informace, které by Komisi umožnily výpočet úvěrového ratingu. Komise nicméně v předchozích šetřeních zjistila, že úvěrové ratingy čínských firem jsou narušené vládní podporou a že neexistují žádné důkazy o jakémkoli smysluplném posouzení rizika příjemců úvěrů. Komise proto použila stejnou metodiku jako v šetření týkajícím se solárních panelů a považovala všechny dotčené společnosti za společnosti s neinvestičním stupněm „BB“, jak je definuje úvěrová ratingová společnost Bloomberg.
(104)
Prémie u dluhopisů vydávaných společnostmi s ratingy BB proti dluhopisům vydávaným společnostmi s ratingy AAA (které má ČLR u dluhopisů), jak ji zaznamenala společnost Bloomberg, pak byla přičtena k průměrné úvěrové úrokové sazbě Čínské lidové banky v průběhu období šetření. Výsledkem byla referenční úroková sazba pro období šetření za úvěry poskytnuté společnostem zařazeným do vzorku v CNY, ve výši 10,37 %.
(105)
Srovnáním této referenční úrokové sazby se skutečnou úrokovou sazbou účtovanou během období šetření dotčeným společnostem Komise dospěla k závěru, že úvěry byly odvětví výroby solárního skla poskytnuty za podmínek, které jsou příznivější než tržní podmínky.
(106)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila volbu referenční hodnoty ze strany Komise a závěry, které Komise učinila na základě srovnání referenční hodnoty a skutečně placeného úroku.
(107)
Srovnání mezi referenčním a skutečně zaplaceným úrokem jasně ukazuje, že vyvážející výrobci, kteří si půjčovali od čínských bank, v CNY, platili méně, než běžné komerční úrokové sazby pro společnosti v jejich finančním postavení.
(108)
Za druhé, Komise si byla vědoma toho, že Čínská lidová banka v červenci 2013 zrušila spodní hranici, a tuto skutečnost uvedla v informačním dokumentu. To však nic nemění na závěru, že čínská vláda zasahuje do chování bank v Číně, pokud jde o poskytování úvěrů, zejména prováděním rozhodnutí č. 40 a přiložených nařízení, a ustanovení článku 34 zákona o bankovnictví.
(109)
Za třetí Komise vypočítala referenční hodnotu pouze pro úvěry poskytnuté v CNY, jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli u čínských bank úvěry v EUR nebo USD.
(110)
Čínská vláda dále požadovala podrobnější informace o tom, proč Komise měla za to, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku by měli mít úvěrový rating BB. Důvodem, proč byl zvolen rating BB, byla skutečnost, že Komise neobdržela žádné důkazy, že byl úvěrový rating vypočten pro kteréhokoli vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku z důvodu nespolupráce dotčených bank. Úvěrový rating BB navíc není nepříznivý úsudek a ve skutečnosti je pro společnosti zařazené do vzorku výhodný, jelikož je nejlepším neinvestičním stupněm na finančních trzích.
(111)
Podle článku 28 musela Komise využít nejlepších dostupných údajů, které byly převzaty ze závěrů nařízení o solárních panelech, kde byl pro společnosti zařazené do vzorku v uvedeném nařízení použit úvěrový rating BB. To bylo v tomto případě považováno za přiměřené a po poskytnutí informací nebyly obdrženy žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku udělily dotčené banky jiný úvěrový rating.
d) Závěr
(112)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k závěru, že odvětví výroby solárního skla v Číně byly v průběhu období šetření poskytovány preferenční úvěry, a to jak ze strany bank ve vlastnictví státu, tak ze strany soukromých bank. Financování odvětví výroby solárního skla je subvencí ve smyslu základního nařízení, jelikož
a)
existuje finanční příspěvek vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i);
b)
existuje pověření a řízení vládou podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a
c)
a je tím příjemci poskytnuta výhoda, jak vyžaduje čl. 3 odst. 2.
(113)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhodě vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
(114)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití zjištění z předchozích šetření za účelem dosažení závěrů ohledně subvencování v tomto případě, a zejména tvrdila, že Komise příliš spoléhala na zjištění v nařízení o solárních panelech.
(115)
Toto tvrzení bylo odmítnuto. Jak již bylo poznamenáno výše, vzhledem k nespolupráci ze strany bank v ČLR byla Komise nucena použít ustanovení článku 28 a využít nejlepší dostupné údaje. Šetření v oblasti solárních panelů je nejnovější a obsahuje nejaktuálnější zjištění o subvencování v Číně. Solární panely nejsou stejný výrobek jako solární sklo, ale oba tyto výrobky se používají v témže novém energetické odvětví a vztahují se na ně tytéž plánovací dokumenty vlády. Vzhledem k tomu, že jiné informace nebyly k dispozici, je využití zjištění uvedených v nařízení o solárních panelech jakožto „nejlepších dostupných údajů“ vhodné. Čínská vláda dále tvrdila, že mezi šetřením týkajícím se solárních panelů a tímto šetřením došlo k významným změnám, zejména ke zrušení spodní hranice úrokových sazeb Čínskou lidovou bankou v červenci 2013. Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť závěry z šetření týkajícího se solárních panelů odkazují na uvedené období šetření, stejně jako toto šetření odkazuje na své vlastní období šetření. V obou případech se zrušení spodní hranice uskutečnilo po skončení období šetření, a proto nemá vliv na použití článku 28 a zjištění z šetření týkajícího se solárních panelů jakožto nejlepších dostupných údajů.
(116)
Všem společnostem zařazeným do vzorku, kromě jedné, poskytly úvěry komerční banky ve státním vlastnictví a soukromé banky. Jedna společnost byla financována výhradně prostřednictvím své offshore mateřské společnosti a žádné úvěry od bank se sídlem v ČLR nezískala.
(117)
Po poskytnutí informací jedna ze společností zařazených do vzorku zpochybnila závěr Komise, a uvedla, že ji Komise nepožádala, aby poskytla svůj nezávislý úvěrový rating. Komise však uvedenou společnost požádala, aby poskytla veškeré informace týkající se úvěrů, které získala, avšak společnost neposkytla nezávislý úvěrový rating. Pokud společnost tyto informace měla, pak je vzhledem k tvrzením uvedeným v podnětu a informacím požadovaným v dotazníku měla poskytnout. A zejména vzhledem k informacím v informačním dokumentu, pokud měla nezávislý úvěrový rating, měla jej poskytnout neprodleně. Tento argument se proto odmítá.
e) Výpočet výše subvence
(118)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnost mohla získat na trhu. Jak již bylo uvedeno, vzhledem k neexistenci smysluplného posouzení rizik Komise pro srovnatelné obchodní půjčky vytvořila tržní referenční hodnotu.
(119)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně placenými v průběhu období šetření a úrokem, který by byl zaplacen při použití referenční hodnoty.
(120)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, založená na této metodice, jsou:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2 Další režimy preferenčních půjček
(121)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nezískali v průběhu období šetření žádné výhody na základě subvenčních programů vývozních úvěrů, úvěrových linek, vývozních záruk, programu „Green Express“ nebo jako výhody prostřednictvím poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem.
6. Grantové programy
(122)
Společnosti zařazené do vzorku nezískaly v průběhu období šetření žádné výhody z programů „známé značky“ nebo „China World Top Brands“.
6.1 Zvláštní grantové programy a granty
a) Úvod
(123)
Společnosti zařazené do vzorku obdržely značné jednorázové granty od různých vládních orgánů na mnoha úrovních, v důsledku čehož získaly v průběhu období šetření výhodu. Tyto skutečnosti byly zjištěny v průběhu inspekcí dotčených společností a nebyly uvedeny v odpovědích na dotazník dotčených společností ani nebyly uvedeny v odpovědi čínské vlády na dotazník, jak bylo požadováno. Žadatel tvrdil, že výrobci solárního skla obdrželi uvedené jednorázové granty od orgánů správy provincie nebo místní samosprávy a že tyto granty přinesly výhodu, protože byly finanční prostředky obdrženy bez odpovídajícího zohlednění. (16) Oznámení o zahájení řízení rovněž stanoví, že „grantové programy“ jsou subvence používané na podporu odvětví výroby solárního skla.
b) Právní základ
(124)
Tyto granty společnostem poskytly orgány na úrovni provincií, měst, správních obvodů nebo okresů a všechny se zdály být specifické pro dotčené společnosti nebo specifické, pokud jde o umístění a druh výrobního odvětví. Úroveň právní podrobnosti pro příslušný zákon, na jehož základě byly tyto výhody uděleny, pokud pro ně vůbec nějaký právní základ existoval, obvykle nebyla Komisi sdělena, přestože byla Komisi často, ne však vždy, předána kopie dokumentu vydaného vládním orgánem, který udělení finančních prostředků doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(125)
Jedna společnost zařazená do vzorku obdržela v průběhu období šetření granty od zóny hospodářského rozvoje, v níž se nacházela. Uvedené granty vypočítala zóna hospodářského rozvoje na úrovni 20 % veškerých daní, které společnost odvedla místním daňovým orgánům a které zahrnovaly mimo jiné daň z příjmu právnických osob, daň z užívání pozemků a daň z výnosů z dividend.
(126)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela v období šetření velký grant od místní samosprávy na pokrytí poplatků potřebných k připojení společnosti k elektrické síti, které by jinak společnost musela zaplatit sama. Ten byl udělen společnosti „na podporu velkých společností sídlících v regionu“.
(127)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 25 milionů CNY z fondu pro přizpůsobování průmyslu pro výrobu technicky vyspělého solárního skla Národní komise pro rozvoj a reformy. Tento přímý grant od státu byl obdržen v roce 2006 a uvedená společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Za výhodu v průběhu období šetření bylo tedy považováno 2,5 milionu CNY.
(128)
Tatáž společnost rovněž zaevidovala ve svém účetnictví za rok 2012 další granty od místních finančních úřadů a jiných vládních subjektů. Společnost uvedla, že většina těchto grantů nebyly ve skutečnosti přímé převody finančních prostředků od uvedených subjektů určené uvedené společnosti, nýbrž náhrady částek, které uvedená společnost předtím zaplatila vládě. Jelikož nebyl poskytnut žádný uspokojivý důkaz, nemůže Komise toto vysvětlení přijmout.
(129)
Jiná společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 15 milionů CNY před obdobím šetření od místní vlády a tato společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Grant byl vyplacen společnosti na vývoj fotovoltaického odvětví (jež zahrnuje odvětví výroby solárního skla), urychlené vybudování pokročilé výrobní základny v místní průmyslové zóně a bezproblémové provádění velkých projektů.
(130)
Stejná společnost rovněž obdržela několik dalších grantů před obdobím šetření, a určitý podíl grantu si přidělila do období šetření. Společnost však neposkytla žádné podrobné údaje o povaze uvedených grantů a vhledem k tomu, že tyto informace nebyly k dispozici, byly k dosažení závěrů využity dostupné údaje. Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že jiné dostupné údaje nebyly k dispozici, jsou uvedené granty specifické pro uvedenou společnost a že výše grantu přiděleného v období šetření by měla být považována za výhodu.
d) Závěr
(131)
Čínská vláda byla vyzvána, aby podala další informace a zahájila konzultace ohledně těchto grantů, což však odmítla. Na základě shromážděných důkazů ohledně obdržení těchto grantů společnostmi zařazenými do vzorku a vzhledem k tomu, že žádné jiné informace nebyly k dispozici, má Komise za to, že uvedené granty jsou subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jelikož čínská vláda převedla finanční prostředky v podobě grantů výrobcům dotčeného výrobku, a že tím byla příjemci poskytnuta výhoda.
(132)
Tyto granty jsou rovněž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, jelikož se zdají být omezeny na některé společnosti nebo specifické projekty v určitých regionech a jsou udělovány ke splnění jednorázových požadavků společností zařazených do vzorku. Tyto granty nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky pro vznik nároku a skutečná výběrová kritéria pro podniky nejsou transparentní, nejsou objektivní a nepoužijí se automaticky. Kromě toho neexistují žádné důkazy, že uvedené granty patří do zastřešujícího subvenčního programu.
(133)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat uvedené granty a analýzu Komise týkající se částečných informací, které měla k dispozici. Komise však pečlivě analyzovala důvěrné obchodní informace poskytnuté dotčenými společnostmi, a pokud existují důkazy, že se jedná o výhodu a že grant je specifický, byla ve vztahu k uvedenému grantu uplatněna vyrovnávací opatření.
(134)
Ve všech případech společnosti poskytly informace ohledně výše grantu, a informace o tom, kdo grant poskytl, i když v některých případech neměla daná společnost žádný dokument, kterým by prokázala právní základ, z něhož subjekt udělující grant vycházel. Dotčené společnosti rovněž většinou tento příjem zaznamenávaly ve svém účetnictví jako „příjem ze subvencí“, přičemž toto účetnictví bylo ověřeno nezávislým auditem. Tato skutečnost byla považována za skutečný důkaz subvence, která přinesla napadnutelnou výhodu.
(135)
Jedna společnost zařazená do vzorku ze stejných důvodů rovněž zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat a vyrovnávat uvedené granty specifické pro jednotlivé společnosti. Ze stejných důvodů Komise odmítá jejich argument a opakuje svůj postoj, že má pravomoc vyšetřovat tyto granty a vyrovnávat je, pokud je to vhodné.
e) Výpočet výše subvence
(136)
Níže uvedená tabulka obsahuje výpočet výhody pro tyto výše uvedené granty, přičemž se za výhodu považuje částka obdržená v průběhu období šetření nebo zaúčtovaná v uvedeném období, pokud byla uvedená částka dotčenou společností odepisována.
Ostatní grantové programy
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
7.1 Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
a) Úvod
(137)
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ opravňuje podniky se zahraničními investicemi k tomu, aby první dva roky neplatily žádnou daň z příjmu právnických osob a tři následující roky platily pouze 12,5 % místo 25 %.
b) Právní základ
(138)
Právním základem tohoto programu je článek 8 zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků (dále jen „zákon o dani týkající se podniků se zahraničními investicemi“) a článek 72 prováděcích pravidel k zákonu Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků. Podle čínské vlády byl tento program ukončen podle článku 57 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 s přechodným obdobím do konce roku 2012. Uvedený zákon tedy objasňuje, že v rámci tohoto režimu bude existovat výhoda v daňovém roce 2012.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(139)
Uvedený režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ přinesl výhody podnikům v průběhu účetního roku 2012, načež byl podle čínské vlády uvedený režim zrušen.
(140)
Jedna ze společností zařazených do vzorku byla podnikem se zahraničním vlastníkem, který uvedený daňový režim využíval v průběhu období šetření. Uvedená společnost získala místo plné sazby ve výši 25 % sazbu daně z příjmu právnických osob ve výši 12,5 %, což bylo uvedeno v jejím přiznání k dani z příjmu právnických osob za rok 2012 a v její roční účetní závěrce.
(141)
Komise o těchto zjištěních informovala účastníky řízení a obdržela stanoviska čínské vlády, která uvedla, že podle oznámení o přechodu (17) budou všechny výhody z tohoto režimu ukončeny v roce 2012. Čínská vláda uvedla, že v případě, že budou uložena vyrovnávací cla, nelze je uložit v případě výhody získané z tohoto režimu jednou společností zařazenou do vzorku v průběhu období šetření. Uvedené tvrzení se přijímá, jelikož pro tuto společnost zařazenou do vzorku, za zvláštních okolností tohoto případu, nemá Komise důkazy o žádné trvající výhodě.
d) Závěr
(142)
Ačkoliv byl režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ v předchozích nařízeních vyrovnáván, Komise pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku neukládá clo na vyrovnání výhody zjištěné v průběhu období šetření, jelikož nemá žádné důkazy o tom, že pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku byl ke dni uložení cel v platnosti uvedený režim nebo jakákoli jeho varianta.
7.2 Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
a) Úvod
(143)
Na základě tohoto programu mohou společnosti, které jsou schopny prokázat splnění určitého souboru kritérií k získání statusu „podniku využívajícího nejnovější a špičkové technologie“, využívat sníženou sazbu u daně z příjmů právnických osob ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %.
b) Právní základ
(144)
Právní základ tohoto programu je čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 (dále jen „zákon o dani z příjmů podniků“), společně se „správními opatřeními pro označení podniků využívajících nejnovější a špičkové technologie“ (Guo Ke Fa Huo [2008] No. 172) a článek 93 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků, společně s Oznámením státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(145)
Tento režim se použije pro podniky, které byly za podniky využívající nejnovější a špičkové technologie uznány čínskou vládou. Aby byly podniky pro tento režim způsobilé, musí mít základní nezávislá práva duševního vlastnictví a musí splňovat následující požadavky, které jsou stanoveny v uvedeném právním základě a shrnují se takto:
a)
jejich výroba je zahrnuta do oblasti působnosti výrobků v „odvětvích špičkových technologií s klíčovou státní podporou“;
b)
jejich celkové výdaje na výzkum a vývoj tvoří 3-6 % celkového příjmu z prodeje;
c)
jejich příjem z výrobků v oblasti špičkových a nových technologií činí více než 60 % celkového příjmu z prodeje;
d)
pracovníci zapojení do výzkumu a vývoje představují 10 % z celkového počtu zaměstnanců;
e)
ostatní požadavky stanovené „správními opatřeními pro podniky využívající špičkové a nové technologie z roku 2008“ jsou splněny.
(146)
Bylo zjištěno, že některé, nikoli však všechny, společnosti zařazené do vzorku tento režim využívají, a tedy platí daň z příjmu právnických osob pouze ve výši 15 % a nikoli 25 %. Tyto společnosti požádaly o status podniků využívajících nové a špičkové technologie a obdržely úřední oznámení, že splnily kritéria režimu, a proto byly způsobilé k tomu, aby svá přiznání k dani právnických osob vyplnily odpovídajícím způsobem.
d) Závěr
(147)
Stejně jako v 322. až 326. bodě odůvodnění šetření týkajícího se solárních panelů je Komise toho názoru, že tento režim je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získávají dotčené společnosti výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(148)
Tato subvence je specifická, jak je definováno v čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož je omezena na podniky, které získaly osvědčení podniků využívajících špičkové a nové technologie a splňujících všechny požadavky správních opatření z roku 2008. Společnosti zařazené do vzorku toto osvědčení získaly. Způsobilost není automatická a právní předpisy ani orgán poskytující subvenci nestanovily žádná objektivní kritéria.
(149)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Komise nesouhlasí s výkladem zákonů a prováděcích opatření ze strany čínské vlády, ze kterých vyplývá, že je uvedený program omezen na některá odvětví a podniky podporované čínskou vládou na základě kritérií, které se nezdají být objektivní či neutrální, jako například, že je jejich výroba zahrnuta v rozsahu výrobků v „oblasti špičkových technologií s klíčovou státní podporou“.
(150)
Způsobilost rovněž není automatická, ale závisí na udělení osvědčení podniku působícímu v oblasti špičkových a nových technologií, které vydá příslušný orgán na základě vlastního uvážení.
(151)
Komise proto tuto subvenci považuje za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(152)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3 Osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Úvod
(153)
Podnět uváděl, že vyvážející výrobci solárního skla dostávali subvence z jiného režimu přímého osvobození od daně, totiž osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky (18). To spadá pod obecné subvenční praktiky osvobození od přímé daně z příjmu a/nebo jejího snížení, jak stanoví oznámení o zahájení řízení.
b) Právní základ
(154)
Právní základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou články 25-26 zákona o dani z příjmu podniků a článek 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(155)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená do vzorku získala osvobození od daně z výnosu z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky. Tato společnost požádala přímo místní finanční úřad o odečtení dividend získaných z kapitálových investic ze zdanitelného příjmu.
d) Závěr
(156)
Komise je toho názoru, že se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(157)
V informačním dokumentu Komise uvedla, že je tento režim subvencí specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy omezují přístup k tomuto režimu na určité podniky, které sídlí v Čínské lidové republice a které investovaly do jiných tuzemských podniků.
(158)
Po poskytnutí informací čínská vláda tyto závěry zpochybnila, přičemž uvedla, že osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky nelze považovat za specifické, jelikož čl. 26 odst. 3 zákona o dani z příjmů podniků stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům. Kromě toho čínská vláda uvádí, že kritéria způsobilosti jsou objektivní a vztahují se na všechny tuzemské podniky bez ohledu na odvětví, výrobek nebo zeměpisnou polohu.
(159)
Třebaže je pravdou, že zákon o dani z příjmů podniků předložený čínskou vládou v předchozím řízení ve svém čl. 26 odst. 3 stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům, Komise je i nadále toho názoru, že je tento režim subvencí specifický. Článek 25 zákona o dani z příjmů podniků totiž potvrzuje, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
e) Výpočet výše subvence
(160)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z výnosů z dividend
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4 Jiné režimy osvobození od přímých daní a programy jejich snížení
a) Úvod
(161)
Kromě režimů posuzovaných v bodech 7.1-7.3 neshledala Komise žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku byla poskytnuta výhoda prostřednictvím jiných režimů osvobození od přímých daní a programů jejich snížení uvedených výše v oddílu C bodě 4. Nicméně během svých kontrol Komise zjistila dva další režimy daně z příjmů právnických osob, které byly zahrnuty v účetnictví jedné ze společností zařazených do vzorku, konkrétně zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti a vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků. Ty také spadají pod „režimy osvobození od přímých daní a jejich snížení“ uvedené v oznámení o zahájení řízení, jakožto opatření, prostřednictvím kterých daňový orgán snížil placenou daň z příjmu právnických osob nebo vrátil daň z příjmu právnických osob, která již byla zaplacena. Zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je také spojen s „zápočtem daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi“ uvedeným v oddílu C bodě 4.
b) Právní základ
(162)
Právním základem pro zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je článek 30 čínského zákona o dani z příjmů podniků.
(163)
Komisi nebyl sdělen konkrétní zákon pro vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků, nicméně byla Komisi poskytnuta kopie oběžníku vydaného správním orgánem provincie, který osvobození od daně doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(164)
Komise zjistila, že jedné společnosti zařazené do vzorku byly započteny výdaje a vrácena daň z nemovitostí a daň z užívání pozemků. Dokument vydaný správním orgánem provincie omezuje vracení na podniky využívající špičkové a nové technologie.
d) Závěr
(165)
Pokud jde o zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti, Komise se domnívá, že je tento subvenční režim specifický, jelikož článek 30 je nutno vykládat společně s článkem 25 zákona o dani z příjmů podniků, v němž se uvádí, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
(166)
Vrácení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků bylo specifické z hlediska umístění nebo druhu odvětví. Čínská vláda byla vyzvána, aby poskytla více informací o těchto daňových režimech v žádosti o další konzultace, což však odmítla. Komise proto postupovala na základě shromážděných důkazů, pokud jde o uplatňování uvedených režimů pro společnost zařazenou do vzorku, a také proto, že žádné další údaje nebyly k dispozici.
(167)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise, přičemž uvedla, že Komise neuvedla v informačním dokumentu žádné skutečné důkazy ohledně specifičnosti těchto režimů. Podrobné informace o specifičnosti těchto režimů byly poskytnuty pouze uvedené společnosti a od uvedené společnosti nebyla obdržena žádná stanoviska. Komise též uvedla další informace o specifičnosti uvedených režimů ve výše uvedených bodech odůvodnění.
(168)
Komise je toho názoru, že tyto režimy jsou subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
e) Výpočet výše subvence
(169)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z příjmu právnických osob
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programy nepřímých daní a dovozního cla
(170)
Komise nezjistila žádnou výhodu, kterou by získala jakákoli společnost zařazená do vzorku v rámci programů nepřímých daní a dovozního cla uvedených v oddílu C bodě 4.
9. Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
9.1 Poskytování antimonu, dodávání elektřiny
(171)
Nebyla zjištěna žádná výhoda spojená s nákupem antimonu nebo elektřiny, kterou by společnosti zařazené do vzorku získaly v průběhu období šetření.
9.2 Poskytování práv k užívání pozemků
a) Úvod
(172)
Jak je rovněž uvedeno v 354. až 370. bodu odůvodnění nařízení o solárních panelech, společnosti nemohou v ČLR přímo nakupovat pozemky, nýbrž pouze od místních orgánů kupují právo k užívání pozemků.
b) Právní základ
(173)
Zákon o správě půdy ČLR uvádí, že veškerá půda patří lidu a nelze ji kupovat či prodávat, ale stanoví podmínky, za kterých lze prodávat práva k užívání pozemků podnikům, a to na základě výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(174)
Systém dražby by v zásadě umožnil trhu posoudit cenu konkrétního práva k užívaní pozemků, a cena by tedy byla stanovena nezávisle. Nicméně v průběhu návštěvy Komise čínská vláda uvedla, že v každém případě stanoví spodní hranice cen pro každý stupeň pozemku (pozemky jsou ohodnoceny stupněm od 1 do 15 na základě kvality parcely), pod které nemůže cena práva k užívání pozemku klesnout.
(175)
Čínská vláda rovněž řídí nabídku pozemků tím, že stanoví kvótu, omezuje plochu, pro kterou lze prodávat práva k užívání pozemků pro průmyslové účely nebo pro účely bydlení, pro jednotlivé provincie a jednotlivé roky.
(176)
V každém případě, u žádného nákupu práva k užívání pozemku vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku Komise neshledala žádné důkazy dražebního procesu, který by nezávisle stanovil cenu práva k užívání pozemků. Společnost, která pozemky získala, buď nabídla vyvolávací cenu, nebo o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila vyvolávací cena, a jelikož byla jediným zájemcem, právo k užívání pozemku získala.
(177)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise a prohlásila, že práva k užívání pozemků byla výrobním odvětvím v ČLR prodávána skutečným dražebním postupem.
(178)
Čínská vláda nejprve tvrdila, že existoval skutečný dražební systém, protože jediné, co vláda dělala, bylo, stejně jako u každého dražitele, stanovení vyvolávací ceny. Tento argument je odmítnut, jelikož dražba obvykle zahrnuje stanovení vyvolávací ceny nezávislým dražebníkem po nezávislém ocenění, k čemuž v tomto případě nedošlo, jelikož vlastník práva k užívání pozemků je rovněž dražebníkem.
(179)
Čínská vláda poté uvedla, že spodní hranice cen se obvykle používají k zajištění toho, aby konečná cena neklesla pod „základní tržní hodnotu“ práva k užívání pozemků. Žádný důkaz nebyl poskytnut na podporu tohoto argumentu, protože se jedná o argumentaci kruhem, jelikož částka zaplacená za právo k užívání pozemků (kterou vláda stanovila) má být tržní cena (na základě které se pak stanoví spodní hranice).
(180)
Čínská vláda pak uvedla, že skutečnost, že žádní další uchazeči se dražby neúčastnili, „nemůže být základem pro předpoklad, že právo k užívání pozemků nebylo ve skutečnosti vydraženo“. Závěr založený na tomto důkazu je ve skutečnosti přesně opačný. Čínská vláda, navzdory žádostem, neposkytla důkaz jediného práva k užívání pozemků, jehož cena by byla stanovena soutěžní dražbou, a proto je důsledkem tohoto postupu skutečnost, že vláda stanoví cenu a tuto cenu pak společnost zaplatí. Větší počet uchazečů sice nemusí být v každém jednotlivém případě absolutním požadavkem nezbytným pro zajištění existence tržního systému, avšak naprostá neexistence většího počtu uchazečů, která byly zjištěna v případě všech společností zařazených do vzorku, je jasným důkazem neexistence skutečných tržních cen.
(181)
V případě, kdy jedna společnost zařazená do vzorku zaplatila o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila cena stanovena vládou, společnost Komisi sdělila, že jim příslušný orgán jednoduše sdělil, že tak mají učinit, aby vznikl dojem, že k dražbě došlo. Komise tudíž nemůže přijmout tuto skutečnost za skutečný důkaz, že v ČLR existuje trh pro prodej práv k užívání pozemků.
(182)
Ve skutečnosti tedy společnosti zařazené do vzorku zaplatily cenu stanovenou čínskou vládou. Jak též uvádí nařízení o solárních panelech (v 361. až 370. bodě odůvodnění), právo k užívání pozemků se poskytuje za cenu nižší než přiměřenou v porovnání s referenční tržní hodnotou, která je uvedena v písmeni e) níže.
d) Závěr
(183)
Komise dospěla k závěru, že poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti výhodu. Jelikož šetření neprokázalo existenci fungujícího trhu pro prodej práv k užívání pozemků v ČLR, použití vnější referenční hodnoty (viz písmeno e) níže) ukazuje, že částka, kterou vývozci zařazení do vzorku zaplatili za práva k užívání pozemků, je nižší než tržní sazba.
(184)
Subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, protože rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá veřejným orgánům povinnost zajistit, aby byly pozemky poskytovány podporovaným odvětvím, k nimž patří i odvětví solárního skla. Článek 18 rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezená“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup.
(185)
Situaci týkající se pozemků v ČLR rozebírá rovněž pracovní dokument MMF, který potvrzuje, že při poskytování práv k užívání pozemků čínským podnikům nejsou dodržovány tržní podmínky (19).
(186)
Čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti, přičemž uvedla, že omezení v rozhodnutí č. 40 nemohou být použita k prokázání specifického poskytnutí výhody. Tento argument se odmítá, jelikož se v důsledku rozhodnutí č. 40 poskytují práva k užívání pozemků podporovaným odvětvím. Výroba solárního skla je podporovaným odvětvím, a proto je poskytování práv k užívání pozemků pro výrobce solárního skla zahrnuto v ustanoveních rozhodnutí č. 40.
(187)
Jedna společnost zařazená do vzorku rovněž zpochybnila zjištění Komise, a uvedla, že v Číně existuje fungující trh s právy k užívání pozemků. Nicméně její posouzení postupu týkajícího se práv k užívání pozemků v Číně nevede k uvedenému závěru. Společnost nebyla stále schopna prokázat, že práva k užívání pozemků jsou nezávisle oceněna, že se prodávají prostřednictvím nezávislé dražby, že cena práva k užívání pozemků je výsledkem postupu podávání konkurenčních nabídek a že žádná cena není narušena podporou ze strany vlády.
(188)
Společnost zařazená do vzorku poté prohlásila, že navzdory skutečnosti, že Komise měla shledat, že trh funguje, a že tedy neexistují žádné subvence, Komise by měla porovnat cenu práva k užívání pozemku dané společnosti s referenční hodnotou, konkrétně s cenami práva k užívání pozemků v provincii, ve které se společnost nachází. Vzhledem k tomu, že Komise zjistila, že v uvedené provincii neexistuje žádná vhodná tržní referenční hodnota, byl tento argument odmítnut.
e) Výpočet subvenčního rozpětí
(189)
Výhodu tedy představuje rozdíl mezi cenou zaplacenou za právo k využívání pozemků a vhodnou vnější referenční hodnotou. Stejně jako v nařízení o solárních panelech je touto referenční hodnotou tržní cena za pozemky v samostatném celním územím Tchaj-wan, Penghu, Kinmen a Matsu (dále jen „Čínská Tchaj-pej“).
(190)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití Čínské Tchaj-peje jako referenční hodnoty a požadovala další informace o tom, proč je Čínská Tchaj-pej vhodná. Jak bylo vysvětleno v 467. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, Komise považuje Čínskou Tchaj-pej za vhodný referenční základ z těchto důvodů:
a)
srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářské struktury v Čínské Tchaj-peji a většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku;
b)
fyzická blízkost ČLR a Čínské Tchaj-peje;
c)
vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury v Čínské Tchaj-peji i v mnoha provinciích v ČLR;
d)
silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Čínskou Tchaj-pejí a ČLR;
e)
vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a v Čínské Tchaj-peji;
f)
podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantního referenčního základu Čínské Tchaj-peji a v ČLR a
g)
společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Čínské Tchaj-peje a ČLR.
(191)
Vzhledem ke všem těmto faktorům dospěla Komise k závěru, že ceny práv k užívání pozemků v ČLR, pokud by na trhu převládaly tržní podmínky, by pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly velmi podobné cenám pozemků v Čínské Tchaj-peji.
(192)
Jedna společnost uvedla, že pokud je třeba použít vnější referenční základ, pak by měl být vzat v úvahu HDP provincie, v níž se společnost nachází, a referenčním základem by měly být „současné ceny pozemků v Egyptě, Arménii, Guatemale, Kongu, Mongolsku nebo Indonésii“, jelikož tyto země mají „podobný stupeň rozvoje“. Tento argument byl odmítnut z těchto důvodů:
a)
úroveň hospodářského rozvoje není jediným výše uvedeným faktorem, proč je Čínská Tchaj-pej vhodným referenčním základem;
b)
společnost odkazovala na provincii, ve které se nachází, a ne na město, které má mnohem vyšší HDP na obyvatele než uvedená provincie, které je obklopuje, a
c)
nepředložila žádné argumenty jiné než HDP, proč by byl kterýkoli z jiných vnějších referenčních základů vhodnější než Čínská Tchaj-pej.
(193)
Další společnost zařazená do vzorku po poskytnutí informací uvedla, že Čínská Tchaj-pej není vhodná s ohledem na hospodářské podmínky v dané provincii, ve které se společnost nachází, nicméně nenavrhla žádné jiné řešení. Vzhledem k tomu, že jiné návrhy řešení referenční hodnoty nebyly předloženy, použití Čínské Tchaj-peje se potvrzuje.
(194)
Průměrné ceny pozemků v Čínské Tchaj-peji pro rok 2012 byly převzaty z odboru průmyslu ministerstva hospodářství a upraveny zpětně o inflaci a růst HDP za účelem stanovení referenční ceny pro pozemky v každém kalendářním roce. Vzhledem k tomu, že práva k užívání pozemků platí 50 let a odepisují se na tomto základě, výhoda v období šetření bude 1/50 rozdílu mezi referenční cenou a skutečně hrazenou cenou.
(195)
Subvenční sazba zjištěná pro poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou je:
Poskytování půdy za cenu nižší než přiměřenou
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Závěr ohledně subvencování
(196)
Komise vypočítala výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení u šetřených společností pro jednotlivé režimy, a sečtením těchto údajů vypočítala celkovou výši subvence pro celou společnost za období šetření.
(197)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočítala procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota pak byla použita k výpočtu subvence přiřazené k vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(198)
Dále byla vypočítána výše subvence na metr čtvereční dotčeného výrobku vyváženého do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty CIF stejného dovozu na metr čtvereční.
(199)
Po poskytnutí informací čínská vláda uvedla, že Komise při zveřejňování subvenčních rozpětí v době poskytnutí informací nevzala v úvahu dumpingová rozpětí vypočítaná v souběžném antidumpingovém řízení a že Komise se při výpočtu cla, jež má být uloženo, zabývala pouze otázkou „dvojího započítání“.
(200)
Čínská vláda žádala, aby v případě zjištění, že subvencování způsobilo dumping, byla tato skutečnost zohledněna při výpočtech rozpětí, jakož i při výpočtech cla.
(201)
Jelikož v tomto případě jsou opatření omezena rozpětím újmy, takový zásah by skutečná uložená cla nezměnil. Komise proto nepovažovala za nezbytné zabývat se obsahem těchto tvrzení.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(202)
Po zahájení řízení se přihlásilo osm výrobců, kteří vyráběli v Unii obdobný výrobek v průběhu období šetření. Komisi není znám žádný jiný výrobce obdobného výrobku v Unii. Komise se proto domnívá, že těchto osm výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a proto budou uvedení výrobci označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(203)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 metrů čtverečních.
(204)
Po poskytnutí informací si čínská vláda povšimla rozdílů mezi údaji uvedenými v informačním dokumentu a údaji obsaženými v podnětu, které se týkaly odvětví Unie. Dále uvedla, že to svědčí o neexistenci objektivních a věrohodných důkazů a zpochybňuje závěry, k nimž Komise dospěla.
(205)
Rozdíly mezi údaji uvedenými v podnětu a v informačním dokumentu zjištěné čínskou vládou jsou způsobeny tím, že všechny údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly ověřeny na místě a v případě potřeby aktualizovány. Jelikož vzorek představuje 79 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, Komise nemůže přijmout argument, že použité důkazy nebyly objektivním a věrohodným základem pro závěry, k nimž dospěla.
2. Určení příslušného trhu Unie
(206)
Výroba žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu. Proto nebylo nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
3. Spotřeba v Unii
(207)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Stanovení spotřeby v Unii bylo založeno na údajích poskytnutých žadatelem a sdružením Glass for Europe, které byly pokud možno porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(208)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(209)
V posuzovaném období mezi roky 2009 a 2011 se celková spotřeba v Unii zvýšila o 65 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba v roce 2012 však zůstala výrazně nad úrovní z roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz oddíl E bod 2.3).
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem a podíl subvencovaného dovozu z dotčené země na trhu
(210)
Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod kódem KN 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytli žadatel a Glass for Europe. Subvencovaný dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Zdroj: Glass for Europe a podnět.
(211)
Objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k významnému zvýšení tržního podíl dovozu dotčeného výrobku z ČLR na trhu Unie (zvýšení z 7,2 % na 30,5 %).
(212)
Spotřeba v Unii se rovněž zvýšila do roku 2012. V roce 2012, když se trh Unie zmenšil, dokázali čínští vyvážející výrobci přesto zvýšit svůj celkový objem dovozu.
(213)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise použila značně přehnané údaje, zatímco čínské statistiky vývozu pravděpodobně vykázaly mnohem nižší vývoz v období šetření ve srovnání s objemem dovozu podle informačního dokumentu a požádala o vysvětlení, jak tyto objemy byly vypočteny.
(214)
Komise nejprve poznamenává, že vývozní statistiky předložené čínskou vládou - včetně všech druhů z tvrzeného skla - jsou více než 2,5krát nižší než statistiky Eurostatu pro celý kód KN ex 7007 19 80 pro rok 2012. V důsledku toho je nelze považovat za dostatečně spolehlivé.
(215)
Komise své výpočty založila na informacích, které poskytli žadatel a sdružení Glass for Europe. Tyto údaje jsou k dispozici v nedůvěrném spisu. Komise tyto informace porovnala s ověřenými údaji, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a ostatní spolupracující vyvážející výrobci. Jako je uvedeno v oddíle A bodě 3.3, spolupracující vyvážející výrobci zahrnovali téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012. Komise proto nemá důvod se domnívat, že informace, na nichž se její zjištění zakládá, jsou nesprávné. Kromě toho čínská vláda neposkytla na podporu svého tvrzení žádné důkazy.
4.2 Ceny subvencovaného dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(216)
Průměrná cena subvencovaného dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka č. 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj: žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(217)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(218)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu čínských výrobců zařazených do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku ve výši 0,40 EUR/m2 a dovozní clo 3 %. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 %, tj. o vážený průměr 11 %, v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(219)
Porovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na společnost mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku ze subvencovaného dovozu dotčeného výrobku.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(220)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(221)
Jak je vysvětleno v oddílu A bodu 3.2, byl za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(222)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých sdružením Glass for Europe a žadatelem a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(223)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence.
(224)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(225)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise neprovedla analýzu újmy v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení, protože analýzu újmy provedla na základě dvou samostatných a údajně rozporuplných souborů údajů, a to makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů újmy. Dále tvrdí, že údajná rozporuplnost analýzy založené na dvou souborech údajů vyvolává vážné pochybnosti o vhodnosti, spravedlivosti a objektivitě celkového obrazu o újmě.
(226)
Tentýž účastník citoval řadu předchozích šetření, kde orgány Unie údajně definovaly nejednotným způsobem různé soubory údajů jako makroekonomické nebo mikroekonomické údaje.
(227)
Komise nemůže toto tvrzení přijmout. Jedná se o metodiku, jež se používá v případech výběru vzorku za účelem analýzy situace ve výrobním odvětví unie a s ohledem na vývoj, který vykazuje nejen vzorek, nýbrž i výrobní odvětví Unie jako celek. Při analýze byly zohledněny všechny činitele uvedené v čl. 8 odst. 4 základního nařízení. Závěr o újmě je též vypracován na základě všech těchto činitelů. Analýza újmy byla tedy provedena v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení.
6. Makroekonomické ukazatele
6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(228)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
objem výroby (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Využití kapacity
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(229)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Již na začátku posuzovaného období mělo výrobní odvětví Unie nadbytečnou výrobní kapacitu. V důsledku rychlého růstu spotřeby v Unii uvedená nadbytečná kapacita klesala do roku 2011, neboť výrobní kapacita v Unii sice rostla, nicméně pomaleji než spotřeba v Unii. Výrobní kapacita v roce 2012 dále rostla, avšak spotřeba v Unii klesala. Výroba rostla od roku 2009 do roku 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. V důsledku stávajících kapacit bylo výrobní odvětví Unie schopno rozšířit výrobu, aby vycházelo vstříc silnému růstu poptávky v Unii do roku 2011. V reakci na růst pozorovaný od roku 2009 do roku 2011 výrobní odvětví Unie zároveň přidalo další kapacitu, která začala vyrábět částečně až v období šetření. To vedlo k prudkému poklesu využití kapacity v období šetření ve srovnání s předchozími roky.
(230)
Ačkoli v posuzovaném období výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesalo během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu subvencovaného dovozu z dotčené země a nekalou soutěží, se kterou se setkávali hlavní odběratelé výrobního odvětví Unie v sektoru solárních panelů v důsledku čínského dumpingu a také zjištěného subvencování v uvedeném odvětví.
6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(231)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Podíl na trhu
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(232)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 22,7 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 65 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 88,6 % v roce 2009 na 65,8 % v období šetření, tj. poklesem o 25,7 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než subvencovaný dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby, a jejich podíl na trhu se proto v průběhu posuzovaného období snížil.
6.3 Růst
(233)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba, prodej, a v jeho podílu na trhu ve srovnání s vývojem spotřeby. I přes vzrůst spotřeby během posuzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období klesal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 321 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo růst v souladu s růstem trhu, měla celkový nepříznivý dopad na jeho hospodářskou situaci.
6.4 Zaměstnanost a produktivita
(234)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(235)
Od roku 2009 do období šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita se v letech 2010 a 2011 ve srovnání s rokem 2009 zvýšila pouze mírně. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %, což nepříznivě ovlivnilo míru využití kapacity.
(236)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
6.5 Velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence
(237)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných subvenčních rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(238)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívější subvence pro toto posouzení relevantní.
7. Mikroekonomické ukazatele
(239)
Jak je uvedeno výše, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Ačkoli se většina výrobců v Unii zařazených do vzorku již obchodování se sklem věnovala dříve, musely všechny společnosti investovat do specializovaných zařízení pro solární sklo, která jsou zcela nezávislá na výrobě běžného skla, jelikož čistota skla a obsah železa ve skle se velmi liší, stejně jako jeho celková kvalita. Kromě toho musí být solární sklo tvrzeno, což se u obyčejného skla neprovádí. Dále se také na sklo nanáší povlak. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
7.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(240)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Index 2009
100
64
64
71
Index 2010
157
100
101
112
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(241)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009. Pokles prodejních cen výrobců v Unii byl pomalejší než trend pozorovaný u prodejních cen dovážených výrobků z dotčené země. Například pokles čínských cen mezi roky 2011 a 2012 činil 11 %, zatímco ceny v Unii klesly během stejného období o 8 %.
(242)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v oddílu D bodě 4.2) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %. To je způsobeno tím, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyváželi čínští výrobci zařazení do vzorku.
(243)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise nevzala při posuzování průměrných čínských cen v úvahu rozdíl mezi typy výrobku vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci a typy výrobku prodávanými výrobci v Unii. Zmínka o tom, že mezi průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví v Unii a průměrnou prodejní cenou čínských vyvážejících výrobců byl velký rozdíl, údajně vedla ke zkreslené prezentaci skutečností z důvodu rozdílu mezi prodejními cenami v Unii a čínskými dovozními cenami.
(244)
Jak je uvedeno výše, Komise provedla podrobné srovnání u jednotlivých typů výrobku pro účely cenového podbízení, což je nepopiratelně součástí analýzy újmy. Navíc jasně označila příčinu uvedených rozdílů - skutečnost, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyráběli čínští vyvážející výrobci. V důsledku toho nelze tvrdit, že Komise prezentovala skutečnosti zavádějícím a zkreslujícím způsobem.
(245)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly trend prodejních cen mezi roky 2009 a 2011. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 bylo způsobeno snížením objemu výroby.
(246)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že snížení průměrné jednotkové prodejní ceny během posuzovaného období bylo způsobeno mimo jiné zvýšením efektivity výroby. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 navíc pravděpodobně nebylo způsobeno snížením objemu výroby, ale zvýšením výrobní kapacity.
(247)
Zvýšení efektivity v období 2009-2011 vedlo ke snížení jednotkových výrobních nákladů, a tím přispělo ke snížení jednotkové prodejní ceny. Komise však zjistila, že v průběhu období šetření průměrná prodejní cena klesla výrazně pod úroveň průměrných jednotkových výrobních nákladů, a tudíž pokrývala pouze 88 % těchto nákladů. Zvýšení výrobní kapacity společností zařazených do vzorku nemohlo ve stejnou dobu způsobit zvýšení jejich jednotkových výrobních nákladů. Jejich výrobní kapacita se mezi roky 2011 a 2012 zvýšila pouze o 2,6 %, zatímco jejich průměrné jednotkové výrobní náklady se během stejného období zvýšily o 10,6 %. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
7.2 Náklady práce
(248)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(249)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. Nicméně mezi rokem 2011 a obdobím šetření došlo ke značnému nárůstu, a to o 4,8 %. Celkový nárůst nákladů práce lze částečně vysvětlit náklady vynaloženými některými výrobci v Unii v souvislosti s nevyužitím kapacity závodů mezi rokem 2011 a obdobím šetření, jinak řečeno nutností platit zaměstnance bez ohledu na to, že ve skutečnosti nepracovali.
7.3 Zásoby
(250)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(251)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v období 2010-2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(252)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že trendy týkající se zásob nejsou relevantní, jelikož jejich nárůst v absolutních a relativních hodnotách byl velmi nízký.
(253)
Vzhledem ke zjištěnému cenovému vývoji, není pro výrobce racionální udržovat velké zásoby, protože jejich hodnota rychle klesá. Proto by bylo možno očekávat, že výrobci v Unii budou udržovat omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku mezi roky 2011 a obdobím šetření je proto sice omezeným, nicméně významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Na vysoký objem zásob v absolutních hodnotách v roce 2010 je třeba nahlížet v kontextu prodeje, který byl v uvedeném roce mnohem větší v než v období šetření.
7.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(254)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(255)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(256)
Jak je vysvětleno v oddílu D bodě 7, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době zahajovala výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat subvencovaný dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, zejména pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(257)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za posuzované období se celkově zvýšil.
(258)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(259)
Z tabulky 10 vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví značně investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(260)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, a to v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %. Propad v roce 2012 je logickým důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření ztrátu.
(261)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
8. Závěr ohledně újmy
(262)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období v důsledku silnějšího růstu spotřeby během uvedeného období zmenšil. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo nepříznivý vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(263)
V posuzovaném období se zvýšil celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(264)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů v průběhu období šetření, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala výrazně záporné hodnoty.
(265)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v oddíle D bodě 7.4, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží se subvencovaným dovozem z ČLR), aby se tak více rozptýlily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(266)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že v posouzení ze strany Komise je určitý rozpor, jelikož v něm bylo uvedeno, že se investice týkaly zejména výzkumu a vývoje, a zároveň se v něm tvrdí, že kapacita byla v období šetření navýšena v očekávání zvýšené poptávky. Tato tvrzení nejsou v rozporu, nýbrž se vzájemně doplňují - investice do nových typů výrobku v průběhu stejného období nutně vedou také ke zvýšení kapacity. Přestože se uvedené investice náklady výrobního odvětví Unie zvyšují, jsou navíc také důležitým ukazatelem toho, že odvětví činí vše, co je v jeho silách, aby zůstalo konkurenceschopné.
(267)
Proto lze dospět k závěru, že výrobnímu odvětví Unie během období šetření byla nejen způsobena podstatná újma, ale toto odvětví také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(268)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(269)
V souladu s čl. 8 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle subvencovaného dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána subvencovanému dovozu.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(270)
Ze šetření vyplynulo, že subvencovaný dovoz v posuzovaném období vzrostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem i podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Mezi nárůstem subvencovaného dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Jinak řečeno, dovoz rostl podstatně rychleji než trh Unie a výrobci v Unii ztráceli podíl na trhu v důsledku čínského subvencovaného dovozu. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno v oddílu D bodě 4.2 - ceny subvencovaného dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(271)
Šetření ukázalo, že ceny subvencovaného dovozu se během posuzovaného období snížily o 27,2 %, což vedlo k ještě větším rozdílům mezi cenami výrobců v Unii a cenami vyvážejících výrobců. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Po počáteční fázi v roce 2009 výrobci v Unii dosáhli stabilní úrovně zisku v letech 2010 a 2011. V průběhu období šetření však výrobci v Unii zaznamenali značné ztráty.
(272)
Po poskytnutí informací několik účastníků řízení napadlo závěr Komise, že mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR je příčinná souvislost. Účastníci tvrdili, že mezi újmou a zvýšeným dovozem z dotčené země není žádná časová souvislost. Důvodem je skutečnost, že mezi roky 2009 a 2011 se čínský dovoz výrazně zvýšil. Kromě toho průměrná cena čínského dovozu v roce 2011 činila 4,96 EUR/m2, což je částka, která se blíží částce v roce 2012 (4,38 EUR/m2).
(273)
Titíž účastníci tvrdili, že závěr, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by měla být přičítána čínskému dovozu v roce 2012, je v rozporu s jeho zjištěním, že čínský dovoz údajně neměl žádný nepříznivý dopad o rok dříve, přestože průměrná dovozní cena byla velmi podobná.
(274)
Účastníci také tvrdili, že časovou souvislost mezi způsobenou podstatnou újmou a subvencovaným čínským dovozem nelze posuzovat na základě celého posuzovaného období od roku 2009 do konce období šetření, bez ohledu na trendy, které nastaly během tohoto období.
(275)
Od počátku posuzovaného období do konce období šetření dovozy vzrostly o 596 %, přičemž jejich podíl na trhu se zvýšil o 321 %. V průběhu posuzovaného období klesla dovozní cena o 27,2 %.
(276)
Je pravdou, že ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 bylo jen mírně nižší než v roce 2010, a to navzdory vysokému růstu dovozu z ČLR již v roce 2011. V průběhu roku 2011 však spotřeba solárního skla v Unii výrazně vzrostla, konkrétně o 20,4 % mezi roky 2010 a 2011, zatímco dovoz z ČLR se během stejného období zvýšil o 150 %. V období šetření sice spotřeba skutečně klesla o něco více než 19 %, avšak objem čínského dovozu se dále zvýšil o více než 35 %. To jasně ukazuje časovou souvislost mezi podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie v období šetření, a silným růstem čínského subvencovaného dovozu. Rovněž je logické, že trvá určitou dobu, než některé nepříznivé účinky zvýšených subvencovaných dovozů (například ztrátu klientů, ztráty, snížení návratnosti investic a peněžního toku atd.) pocítí výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto odmítá.
(277)
Komise také analyzovala trendy, které nastaly během posuzovaného období. Skutečnost, že v roce 2011 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, i když čínský dovoz vzrostl již v uvedeném roce, neovlivňuje závěr, že v období šetření existovala časová souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a pokračujícím růstem subvencovaného čínského dovozu.
(278)
Přestože spotřeba v období šetření poklesla o něco více než 19 %, čínští vyvážející výrobci v témže období:
a)
zvýšili svůj podíl na trhu e srovnání s rokem 2011 o 12,4 procentních bodů, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 12,3 procentních bodů;
b)
zvýšili objem čínského dovozu o více než 35 %, přičemž prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 32 %, a
c)
dále snížili své již tak velmi nízké vývozní ceny o více než 10 % a jejich ceny byly až o 26,7 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, čímž přispívali ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
(279)
Na základě výše uvedené analýzy dospěla Komise k závěru, že subvencovaný dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(280)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
Třetí země
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel.
(281)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 %, což je v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,7 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(282)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(283)
S ohledem na celkové objemy dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, Komise dospěla k závěru, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(284)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka č. 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
IP
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(285)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku se zdá, že to způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (zejména USA, Kanada).
(286)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 došlo k dalšímu poklesu na 5 %.
(287)
Pro výrobní odvětví Unie je hlavním trhem trh Unie, který je jedním z největších na světě, a nikoliv trhy třetích zemí. Skutečnost, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, také způsobuje dodatečné náklady při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze). Šetření rovněž potvrdilo, že snížená vývozní výkonnost je především důsledkem soutěžení s levným čínským vývozem také na trzích třetích zemí. Proto Komise nemůže učinit závěr, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(288)
Po poskytnutí informací někteří účastníci zpochybnili zjištění Komise, že pokles prodeje na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření byl s největší pravděpodobností způsoben velmi nízkými cenami čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie (zejména USA, Kanada). Domnívali se, že je tento závěr neodůvodněný, jelikož k čínskému vývozu docházelo také v roce 2011, a proto neexistuje žádný důvod, proč by se měl dopad projevit pouze v roce 2012. Byli rovněž toho názoru, že skutečným důvodem jejich nízkého prodeje na vývoz byla skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo konkurenceschopné, a jakmile ceny na světových trzích poklesly, výrobní odvětví Unie si nedokázalo konkurenceschopnost udržet. V důsledku toho účastníci tvrdili, že k způsobené újmě dále přispěl pokles prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie v průběhu období šetření.
(289)
Komise tato tvrzení odmítá, a to z následujících důvodů. Pro výrobní odvětví Unie je stále hlavním trhem trh Unie, nikoli trhy třetích zemí. Dodatečné náklady vynaložené při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze) lze kompenzovat pouze tehdy, pokud je úroveň cen ve třetích zemích dostatečně vysoká. Zdá se, že tomu tak není. Na základě informací, které má Komise k dispozici z odpovědí na dotazník vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly ceny čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie skutečně velmi nízké a v porovnání s rokem 2011 v průběhu období šetření ještě více poklesly. Z toho vyplývá, že snížená vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie je způsobena zejména stále nižšími ceny čínského vývozu na trzích třetích zemí, jak bylo potvrzeno v průběhu šetření.
(290)
Titíž účastníci rovněž tvrdili, že se šetření týkalo trhu Unie a neposuzovalo žádné údajné nekalé cenové praktiky na trzích třetích zemí.
(291)
Kromě toho zjištění ze strany orgánů EU, a to i za předpokladu, že byla správná, údajně připisovala subvencovanému dovozu do Unie újmu způsobenou jinými činiteli. Údajný levný nebo subvencovaný čínský vývoz do třetích zemí tedy nebyl subvencovaným dovozem do EU, a jako takový se považuje za jiný činitel, jehož poškozující účinky nelze připisovat subvencovanému dovozu.
(292)
Výše uvedené tvrzení Komise odmítá. Komise nešetřila, zda jsou ceny dovozu z ČLR do třetích zemí dumpingové a/nebo subvencované. Pouze na základě vývozních cen do třetích zemí, které předložili vyvážející výrobci zařazení do vzorku, stanovila, že se tyto ceny v posledních letech neustále snižují.
(293)
Ve stejném duchu Komise analyzovala snížení cen dovozu z ČLR do třetích zemí jako samostatný činitel a nepřipisovala jej subvencovanému dovozu do Unie. Tato skutečnost byla pouze použita jako možné vysvětlení snížení objemu vývozu Unie do jeho hlavních míst určení ve třetích zemích v souvislosti s tím, že uvedené trhy nejsou a nikdy nebyly hlavními trhy pro výrobní odvětví Unie. I v nejlepších letech 2010 a 2011 se více než 85 % prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnilo na trhu Unie.
(294)
Proto Komise dospěla k závěru, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku nemůže narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby a kapacity
(295)
Jak bylo uvedeno v oddílu D bodě 3, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 65 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 105 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo plně těžit. Jeho celkový prodej se do roku 2011 významně zvyšoval, ale rostl pomaleji než trh. Poté v průběhu období šetření celkově klesal. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25,7 % ve srovnání s rokem 2009 (-15,8 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu i prodej výrazně vzrostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 68,4 % a celkově se za celé období zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(296)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, subvencovaný dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie.
(297)
Po poskytnutí informací několik účastníků tvrdilo, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna poklesem spotřeby Unie. To je údajně jediný činitel, který zřejmě klesl poprvé v roce 2012 a se kterým může být přiměřeně spojována újma, zatímco čínský dovoz začal již v roce 2011, a to za ceny srovnatelné s cenami v roce 2012.
(298)
V roce 2012 spotřeba ve srovnání s předchozími roky opravdu poklesla. Analýza Komise však probíhá od počátku posuzovaného období v roce 2009 do konce období šetření a v tomto období se spotřeba v Unii zvýšila celkem o 65 %. Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu neustále a značně snižoval, a to celkem o 25,7 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(299)
Kromě toho byla spotřeba v Unii v období šetření stále na srovnatelné úrovni jako v roce 2010, zatímco, jak je uvedeno výše v tabulce 10, rok 2010 byl rokem, kdy výrobní odvětví Unie dosáhlo přiměřeného zisku. Proto nemohl pokles spotřeby v Unii v průběhu období šetření sám o sobě vést ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření. Kromě toho podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi roky 2010 a 2012 klesl o 26,6 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu v průběhu téhož období vzrostl o 318 %. A dále, jestliže měl pokles spotřeby v průběhu období šetření výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, potom měl mít uvedený pokles také dopad na čínský dovoz. To se však zřejmě nestalo. Čínský dovoz v průběhu období šetření naopak výrazně vzrostl, a to jak z hlediska objemu, tak i co se týče podílu na trhu.
(300)
S ohledem na výše uvedené úvahy Komise toto tvrzení odmítá. Komise tudíž dospěla k závěru, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(301)
Pokud jde o výrobní kapacitu výrobního odvětví Unie, jak je uvedena výše v tabulce 4, její zvýšení jasně sledovalo trend ve zvyšování spotřeby v Unii do konce roku 2011. Šetření ukázalo, že hlavním důvodem ke zvýšení výrobní kapacity mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 12,5 % byl vstup jedné společnosti na trh se solárním sklem. Výrobní kapacita všech ostatních společností na trhu v průběhu téhož období mírně klesla. V důsledku toho celkový trend ve vývoji kapacity výrobního odvětví Unie sledoval trend ve spotřebě v Unii. Komise se tedy domnívá, že vysoká výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která byla vysoká již na začátku posuzovaného období a zůstala vysoká v průběhu období šetření, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(302)
Po poskytnutí informací někteří účastníci tvrdili, že Komise nezohlednila údajnou nadměrnou kapacitu jako důležitou příčinou újmy. Během posuzovaného období zvýšení kapacity nebylo údajně odůvodněno zvýšením spotřeby, jelikož výrobní odvětví Unie má neustále velký rozdíl mezi výrobní kapacitou a spotřebou, což nebylo dle jejich názoru ekonomicky udržitelné. Dále tvrdili, že skutečnost, že mezi rokem 2011 a koncem období šetření vstoupil na trh nový subjekt, přispěla ke způsobené újmě, neboť zvýšila domácí konkurenci.
(303)
Smluvní strany také tvrdily, že snižující se spotřeba v Unii, zvyšující se výrobní kapacita ve spojení s poklesem prodeje na vývoz vedla k nízké míře využití kapacity. Důsledkem této nízké míry využití byly vysoké fixní náklady, které podle nich měly vážný dopad na unijní odvětví výroby solárního skla.
(304)
Komise poznamenává, že úroveň kapacity celého výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období neustále vyšší než celková spotřeba v Unii. To však nezabránilo společnostem ve výrobním odvětví Unie zařazeným do vzorku dosáhnout v průběhu dvou let před obdobím šetření zisku, zatímco významné ztráty ve výši -14,5 % zaznamenaly pouze v období šetření.
(305)
Kromě toho kapacita výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla mezi lety 2010 a 2011 pouze o 4 % a mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 2,6 %, což vedlo k mírnému celkové zvýšení mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 6,7 %.
(306)
V důsledku toho, rozdílem mezi spotřebou a kapacitou, který existoval během celého posuzovaného období, přestože byl mírně vyšší v období šetření, nelze vysvětlit značné ztráty, které utrpěly společnosti zařazené do vzorku v období šetření. V důsledku toho Komise odmítá tvrzení, že úroveň kapacity výrobního odvětví Unie není ekonomicky udržitelná.
(307)
Pokud jde o tvrzení, že nový subjekt na trhu v roce 2012 přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, Komise poznamenává, že tento nový subjekt, přestože zavedl vysokou kapacitu, měl velmi omezený objem výroby a prodeje, přibližně 2 % z celkového prodeje v EU v období šetření. V důsledku toho neměl jeho vstup téměř žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie jako celku, kromě výrazného zvýšení jeho kapacity a údajů o využití kapacity. Bez údajů týkajících se této společnosti by kapacita všech ostatních výrobců v Unii mezi lety 2011 a 2012 skutečně poklesla.
(308)
Vyšetřování rovněž nepotvrdilo, že na odvětví výroby solárního skla mají značný dopad fixní náklady. Ve skutečnosti se průměrné fixní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření pohybovaly v rozmezí 25-35 % celkových nákladů. V předchozích letech 2010 a 2011 byl procentní podíl fixních nákladů mírně nižší, avšak stále ve stejném rozsahu. To jasně ukazuje, že vysoká kapacita v období šetření samozřejmě měla dopad na výrobní náklady, avšak její dopad nebyl významný a nemůže vysvětlovat vysoké ztráty v období šetření, zejména ve srovnání se zisky dosaženými v předchozích letech. Kromě toho míra využití kapacity výrobců v Unii zařazených do vzorku v porovnání s předchozími roky klesla, nicméně v období šetření byla stále na úrovni 65 %.
(309)
Komise se ve své analýze dále zohlednila, že instalovanou kapacitu je možné přizpůsobit pro výrobu jiných typů skla, které nepatří do oblasti působnosti tohoto šetření. Proto také Komise i z tohoto důvodu nesouhlasí s názorem účastníka řízení, že vysoká instalovaná kapacita je z ekonomického hlediska neudržitelná.
(310)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise odmítá tvrzení předložená účastníky řízení a opakuje, že vývoj spotřeby, kapacity a využití kapacity v průběhu posuzovaného období, a to jak při oddělené, tak i kumulativní analýze, nejsou takové povahy, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem.
2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(311)
Podle informací, které má Komise k dispozici (20), se přibližně 80-85 % solárního skla prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a přibližně 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla.
(312)
Po poskytnutí informací dva účastníci tvrdili, že kromě vývoje spotřeby dotčeného výrobku byla újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna také poklesem spotřeby solárních modulů a ztrátami, které toto výrobní odvětví utrpělo na konci roku 2011 a začátkem roku 2012. Dopad finančních potíží výrobců solárních panelů na trh se solárním sklem se údajně začal projevovat koncem roku 2011 a v roce 2012, a to v důsledku nezbytné časové prodlevy mezi těmito dvěma událostmi.
(313)
Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (21). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně vytvořily režimy finanční podpory, hlavně zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy a újmou (22). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(314)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle, vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(315)
Podobně, vzhledem k tomu, že poptávka po solárních modulech zůstala v období 2009-2012 poměrně vysoká a poptávka po solárním skle se ve stejném období zvýšila o 65 %, nelze dopad zhoršené finanční situace výrobců solárních modulů na konci roku 2011/začátkem roku 2012 na spotřebu solárního skla sám o sobě považovat za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem solárního skla z ČLR a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(316)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise potvrzuje, že vývoj spotřeby solárních modulů nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3. Závěr
(317)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR. Komise analyzovala další možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, změny struktury spotřeby a výrobní kapacity nebo tržní situaci některých uživatelů dotčeného výrobku. U žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nabylo zjištěno, že by mohla narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(318)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje závěr, že subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.
(319)
Po období šetření několik výrobců solárního skla v Unii veřejně oznámilo ukončení výrobní činnosti, v důsledku čehož se značná provozní kapacita nevyhnutelně přesunula do nevyužité kapacity. To dále posiluje výše stanovenou příčinnou souvislost a prokazuje zničující účinek subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(320)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvenci působící újmu nebylo v tomto případě jednoznačně v zájmu Unie přijímat opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(321)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla v období šetření způsobena podstatná újma zapříčiněná subvencovaným dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a někteří jiní se potýkali s platební neschopností (23). Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(322)
Očekává se, že uložení antisubvenčních cel odstraní účinky subvence působící újmu, která spočívají v narušení obchodu, a obnoví účinnou hospodářskou soutěž na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci.
(323)
Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu se solárním sklem.
(324)
A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského subvencovaného dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(325)
Pokud by opatření přijata nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého až střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla platební neschopnost hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém výhledu vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(326)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení antisubvenčních cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(327)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, jinak řečeno. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(328)
Bylo předloženo tvrzení, že přijetí opatření týkajících se dotčeného výrobku by nepříznivě ovlivnilo podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může nepříznivě odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(329)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
3. Zájem dodavatelů surovin
(330)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu uvedených účastníků.
4. Zájem uživatelů
(331)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se vyslovili pro uložení antisubvenčních cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antisubvenčních opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antisubvenčních cel by mělo nepříznivý dopad na jejich obchodní činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(332)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6-8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antisubvenční cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii.
(333)
Možné zavedení antisubvenčních cel, ve srovnání s opačným scénářem bez uložení cel, proto sice pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, neočekává se však, že bude mít závažný nepříznivý dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(334)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antisubvenčních cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(335)
Vzhledem k výše uvedenému Komise odmítá námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(336)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (které zahrnuje i solární sklo) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antisubvenční nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokut za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antisubvenčních cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(337)
Tato tvrzení by měla být odmítnuta. Za prvé, Komise konstatuje, že kartel přestal fungovat v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Za druhé, žádný z výrobců zařazených do vzorku výrobců v Unii a žádný ze současných výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje se na kartelu nepodílel. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antisubvenčních cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(338)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo nepříznivý dopad na trh s anitreflexním povlakem solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních dodavatelů antireflexního povlaku. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(339)
Trh s antireflexním povlakem je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii v průběhu období šetření zůstali v tomto segmentu trhu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují z důvodu, že trh považuje jejich výrobky s povlakem za výrobky s kvalitativní výhodou. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexním povlakem. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(340)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž, aby bylo možno měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Tento argument by proto také měl být odmítnut.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(341)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, je v zájmu Unie uložit konečná opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(342)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena konečná vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(343)
Ke stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, aniž by přitom bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(344)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tedy bez subvencovaného dovozu.
(345)
Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval subvencovaný dovoz působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(346)
Na tomto základě byla vypočtena také cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(347)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
(348)
Po poskytnutí informací jeden účastník zpochybnil ziskové rozpětí použité jako cílový zisk. Uvedl, že Komise měla zohlednit všechny ostatní činitele které ovlivnily ziskovost v období šetření. Tvrdil, že přiměřený cílový zisk nemůže být vyšší než 5 %.
(349)
Komise tato tvrzení z následujících důvodů odmítá. Použitý výpočet cílového zisku není založen na odhadu, ale na skutečném zisku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie před narušením hospodářské soutěže způsobeným čínským subvencovaným dovozem. Komise to považuje za přiměřený zisk a rovněž vzala v úvahu, že se situace na trhu neodlišuje výrazně od období šetření, ponecháme-li stranou dopady čínského subvencovaného dovozu. Prohlášení účastníka v tomto ohledu, že spotřeba v roce 2010 byla mnohem vyšší než v roce 2012, je věcně nesprávné. Jak je uvedeno v oddíle E bodě 2.3, spotřeba v roce 2010 byla na podobné úrovni jako v roce 2012. V roce 2010 také výrobní odvětví Unie s ohledem na očekávaný silný růst poptávky zvyšovalo kapacitu, což nepříznivě ovlivnilo jeho zisk v uvedeném roce. Navrhovaný cílový zisk ve výši 5 % je dále neodůvodněný, jelikož není založen na žádných údajích nebo skutečných výpočtech, a proto se zamítá.
2. Opatření
(350)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s článkem 15 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot zjištěného subvenčního rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí.
(351)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(352)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(353)
Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorických cel, což znamená v poměru k hodnotě dovozu.
(355)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci zjištěnou v průběhu šetření, pokud jde o uvedené společnosti vybrané do vzorku, přičemž pro spolupracující společnosti nevybrané do vzorku se použijí průměrné celní sazby.
(356)
Uvedené celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(357)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby.
(358)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie, kromě těch, kteří při šetření spolupracovali.
(359)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že valorická antidumpingová a vyrovnávací cla jsou neúčinná a požádal Komisi o uložení opatření v podobě minimální dovozní ceny. Minimální dovozní cenu navíc navrhlo i několik uživatelů. Důvody předložené účastníky řízení a příčiny, proč Komise tyto žádosti zamítla, jsou uvedeny v 144. až 168. bodě prováděcího nařízení Komise (EU) č. 470/2014 (24) (dále jen „konečné antidumpingové nařízení“).
(360)
Po poskytnutí informací nabídli tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku a společnost Henan Yuhua cenové závazky ve formě minimálních dovozních cel. Komise navržené závazky zamítla z důvodů uvedených ve 172. až 179. bodě odůvodnění nařízení o uložení konečného antidumpingového cla.
(361)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) v současnosti kódu KN ex 7007 19 80 pocházejícího z Čínské lidové republiky. Solární sklo s povlakem (jednostranným nebo oboustranným) spadá pod kód TARIC 7007198019 a solární sklo bez povlaku spadá pod kód TARIC 7007198011.
2. Sazby vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společnostmi uvedenými v tabulce se stanoví takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v průběhu období šetření (od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na němž jsou založena tato opatření, buď vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 12,4 %.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2014.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 471/2014 DE LA COMISIÓN
de 13 de mayo de 2014
por el que se establecen derechos compensatorios definitivos sobre las importaciones de vidrio solar originario de la República Popular China
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 597/2009 del Consejo, de 11 de junio de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones subvencionadas originarias de países no miembros de la Comunidad Europea (1), y, en particular, su artículo 15,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 27 de abril de 2013, la Comisión Europea («la Comisión»), anunció el inicio de un procedimiento antisubvenciones relativo a las importaciones en la Unión Europea de vidrio solar originario de la República Popular China («China»), mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea («el anuncio de inicio») (2).
(2)
La Comisión inició el procedimiento a raíz de una denuncia presentada el 14 de marzo de 2013 por EU ProSun Glass («el denunciante») en nombre de un grupo de productores que representa más del 25 % de la producción total de vidrio solar de la Unión. La denuncia contenía indicios razonables de la existencia de subvenciones al vidrio solar y del grave perjuicio que ocasionaban tales subvenciones, indicios que la Comisión consideró suficientes para justificar el inicio de una investigación.
(3)
De conformidad con el artículo 10, apartado 7, del Reglamento (CE) no 597/2009 («el Reglamento de base»), la Comisión notificó al Gobierno de la República Popular China («las autoridades chinas») con anterioridad al inicio del procedimiento que había recibido una denuncia debidamente documentada en la que se alegaba que las importaciones subvencionadas de vidrio solar originario de China estaban causando un perjuicio importante a la industria de la Unión. La Comisión invitó a las autoridades chinas a celebrar consultas con objeto de aclarar la situación por lo que se refiere al contenido de la denuncia y llegar a una solución mutuamente aceptable.
(4)
Las autoridades chinas aceptaron la invitación a celebrar consultas y estas se celebraron posteriormente sin que fuera posible alcanzar una solución mutuamente aceptada. No obstante, la Comisión tomó debida nota de las observaciones presentadas por las autoridades chinas en relación con los regímenes a que se refiere la denuncia. Tras las consultas, se recibieron observaciones de las autoridades chinas.
2. Procedimiento antidumping paralelo
(5)
El 28 de febrero de 2013, la Comisión anunció el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de solar vidrio originarios de la República Popular China mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (3).
(6)
El 27 de noviembre de 2013, la Comisión impuso un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de vidrio solar originario de la República Popular China mediante el Reglamento (UE) no 1205/2013 de la Comisión (4).
(7)
Los análisis del perjuicio realizados en la presente investigación antisubvenciones y en la investigación antidumping paralela se basan en la misma definición de la industria de la Unión, los mismos productores representativos de la Unión y el mismo período de investigación y, salvo si se indica lo contrario, conducen a conclusiones idénticas. Este procedimiento se consideró adecuado para racionalizar el análisis del perjuicio y obtener resultados coherentes en ambos procedimientos. Por este motivo, las observaciones sobre el perjuicio expuestas en uno de los procedimientos se han tenido también en cuenta en el otro.
3. Partes afectadas por el procedimiento
(8)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la investigación a los denunciantes, a otros productores de la Unión conocidos, a los productores exportadores conocidos de China, a los importadores conocidos, a los proveedores, distribuidores, usuarios y asociaciones notoriamente afectados, así como a las autoridades chinas. En el anuncio de inicio, se invitó a todas las partes afectadas por la investigación a ponerse en contacto con la Comisión para darse a conocer.
(9)
Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(10)
Los denunciantes, los importadores, los productores exportadores de China y las autoridades de ese país comunicaron sus puntos de vista. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones concretas para ser oídas.
3.1. Muestreo
(11)
La Comisión declaró en el anuncio de inicio que podría limitar a una cifra razonable el número de productores exportadores de China, importadores no vinculados y productores de la Unión a los que investigaría, mediante la selección de una muestra de conformidad con el artículo 27 del Reglamento de base.
3.2. Muestreo de productores de la Unión
(12)
La Comisión seleccionó una muestra de cinco empresas de los ocho productores que se manifestaron sobre la base del mayor volumen representativo de ventas del producto similar durante el período de investigación («PI»).
(13)
A raíz de las visitas de inspección, la Comisión decidió suprimir de la muestra a una de las cinco empresas incluidas en ella, considerando que no era representativa de la industria de la Unión puesto que era la única de los ocho productores que se habían manifestado que se encontraba en la fase de puesta en marcha. Por lo tanto, la Comisión consideró que si la incluía en la muestra se corría el riesgo de que los indicadores de perjuicio, en particular los relativos a la rentabilidad, no ofrecieran una imagen fiel de la situación de la industria de la Unión.
(14)
En consecuencia, la muestra final estuvo compuesta por cuatro productores de la Unión, que representaban el 79 % de las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión durante el período de investigación. De este modo, se consideró que la muestra era representativa de la industria de la Unión.
(15)
Tres productores de la Unión solicitaron, al amparo del artículo 29 del Reglamento de base, que se mantuviese la confidencialidad sobre su identidad. Alegaron que la revelación de su identidad podría exponerlos a efectos adversos significativos para sus actividades comerciales. La Comisión examinó las razones aducidas y aceptó su solicitud. Dado el limitado número de productores de la Unión, en el documento de comunicación general no se facilitó ningún otro nombre que permitiera la identificación de las empresas que habían solicitado mantener el anonimato.
(16)
Sin embargo, la identidad de la empresa Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandemburg GmbH («GMB/IF») ya era conocida públicamente, puesto que había declarado ser uno de los denunciantes. Por consiguiente, la empresa sí se mencionó en el documento de comunicación general.
(17)
Además, en la versión no confidencial de sus observaciones sobre la comunicación, el denunciante mencionaba tres productores de la Unión que habían cesado su actividad (Guardian, AGC y Centrosolar Glass) y una cuarta empresa que había reducido notablemente su producción (Saint Gobain).
3.3. Muestreo de los productores exportadores de la República Popular China
(18)
En el anuncio de inicio se invitaba a todos los productores exportadores de China a que se dieran a conocer a la Comisión y que facilitasen la información solicitada en un plazo de tiempo determinado.
(19)
Nueve productores exportadores o grupos de productores exportadores facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de la muestra. Las empresas que cooperaron representaban cerca del 100 % de las exportaciones notificadas de vidrio solar a la Unión en 2012.
(20)
De conformidad con el artículo 27 del Reglamento de base, la Comisión seleccionó una muestra de cuatro productores exportadores o grupos de productores exportadores sobre la base del máximo volumen representativo de exportaciones del producto afectado que pudiera investigarse razonablemente en el tiempo disponible. La muestra seleccionada representaba el 76 % del volumen total de exportaciones del producto afectado a la Unión durante el período de investigación.
(21)
De conformidad con el artículo 27, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión informó a todas las partes interesadas de la muestra seleccionada y les invitó a que presentaran sus observaciones. No se recibió ninguna observación.
3.4. Examen individual
(22)
Ningún productor exportador de China solicitó un examen individual al amparo del artículo 27, apartado 3, del Reglamento de base.
3.5. Muestra de importadores no vinculados y usuarios
(23)
Cuatro importadores no vinculados respondieron al formulario de muestreo adjunto al anuncio de inicio, mientras que dos importadores y doce usuarios respondieron al cuestionario. Visto el limitado número de importadores que cooperaron, se consideró que el muestreo no era necesario.
4. Respuestas al cuestionario y visitas de inspección
(24)
Se enviaron cuestionarios a las autoridades chinas y a los productores exportadores incluidos en la muestra, a los productores de la Unión incluidos en la muestra y a todos los importadores y usuarios que se habían dado a conocer. Asimismo, se envió a las autoridades chinas un apéndice al cuestionario y se les pidió que lo transmitieran a los bancos comerciales estatales («SOCB») en China que habían prestado fondos a las empresas incluidas en la muestra durante el período de investigación. Las autoridades chinas declararon que habían transmitido el apéndice a los bancos en cuestión, pero que no habían recibido ninguna respuesta.
(25)
Se recibieron respuestas al cuestionario de los cuatro productores exportadores chinos incluidos en la muestra, de todos los productores de la Unión incluidos en la muestra, de dos importadores de la Unión no vinculados y de doce usuarios.
(26)
La Comisión recabó y contrastó toda la información facilitada por las partes interesadas que se consideró necesaria a efectos de la determinación final de la subvención, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se realizaron las siguientes inspecciones sobre el terreno:
a)
Productores exportadores en China:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. («Flat Solar Group»),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. («Xinyi PV»).
b)
Autoridades chinas:
-
Ministerio de Comercio, Pekín,
-
Comisión Reguladora de la Banca China, Pekín.
c)
Productores de la Unión:
-
GMB/IF, Alemania,
-
[Confidencial],
-
[Confidencial],
-
[Confidencial],
-
[Confidencial].
d)
Importadores no vinculados
-
Vetrad NV, Países Bajos.
e)
Usuarios
-
Sunerg Solar SRL, Italia,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francia.
(27)
Se envió a todas las partes interesadas un documento de comunicación que contenía los hechos y las consideraciones esenciales que habían llevado a la Comisión a proponer la imposición de derechos compensatorios sobre el vidrio solar originario de China. Se informó a todas las partes del plazo para que pudieran presentar sus observaciones sobre la comunicación.
(28)
Las observaciones presentadas por las partes interesadas fueron examinadas y, en su caso, tenidas en cuenta.
(29)
Las autoridades chinas alegaron que dicha comunicación no cumplía las normas establecidas en los artículos 22.3 y 22.5 del Acuerdo sobre Subvenciones y Medidas Compensatorias («Acuerdo ASMC»), ya que no establecía con suficiente detalle las constataciones y conclusiones de la autoridad investigadora. Sin embargo, las autoridades chinas no proporcionaron ningún ejemplo concreto de este presunto incumplimiento. Tras examinar detenidamente el documento, la Comisión considera que contiene información suficiente para que las autoridades chinas puedan ejercer sus derechos de defensa.
(30)
Parte de la información no podía facilitarse en la comunicación, ya que se trataba de información comercial de carácter confidencial que solo se comunicó a los productores exportadores afectados incluidos en la muestra. Se envió una comunicación confidencial específica a los productores exportadores incluidos en la muestra en la que se facilitaban cálculos e información de cada régimen y beneficio sujeto a medidas compensatorias, y se les otorgó un plazo de 25 días para presentar sus observaciones.
5. Período de investigación
(31)
Se investigaron las subvenciones y el perjuicio entre el 1 de enero de 2012 y el 31 de diciembre de 2012 («el período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2009 y el final del período de investigación («el período considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(32)
El producto investigado es vidrio solar consistente en vidrio plano sódico-cálcico templado, con un contenido de hierro inferior a 300 ppm, una transmisión solar superior al 88 % (medida de acuerdo con AM1,5 300-2 500 nm), una resistencia al calor hasta 250 °C (medida de acuerdo con la norma EN 12150), una resistencia a los choques térmicos de Δ 150K (medida de acuerdo con la norma EN 12150) y una resistencia mecánica igual o superior a 90 N/mm2 (medida de acuerdo con la norma EN 1288-3) («el producto afectado», conocido comúnmente como «vidrio solar»). El producto afectado está clasificado actualmente en el código NC ex 7007 19 80.
2. Producto similar
(33)
La investigación ha mostrado que el producto afectado, el producto fabricado y vendido en el mercado interior de China y el producto fabricado y vendido en la Unión por la industria de la Unión tienen unas características físicas, químicas y técnicas básicas y unos usos semejantes. Por lo tanto, se consideran similares a tenor del artículo 2, letra c), del Reglamento de base.
3. Definición del producto
(34)
Un importador no vinculado solicitó excluir del ámbito de la investigación el vidrio de horticultura utilizado para la construcción de invernaderos, alegando que para estas construcciones se utiliza vidrio de tamaños muy diferentes, mientras que el vidrio solar solo se produce en determinados tamaños. Además, el importador presentó un certificado que demostraba que parte de sus importaciones eran de vidrio con un contenido de hierro superior a 300 ppm y que, por tanto, dichas importaciones no están incluidas en la definición del producto. Con respecto al resto de sus importaciones, la Comisión considera que, a pesar de las diferencias de tamaño, dichas hojas de vidrio pueden utilizarse también como vidrio solar. Por ejemplo, con el fin de eludir el derecho, los importadores pueden encargar hojas de vidrio más grandes de lo que necesitan y, a continuación, cortar el vidrio en la Unión. Por consiguiente, el vidrio de horticultura con un contenido de hierro inferior a 300 ppm forma parte del producto afectado.
(35)
Otro importador no vinculado sostuvo que, aunque el vidrio para mobiliario que importa (utilizado para baldas de vidrio, productos de rellenos para paneles, tableros de mesa, paneles para puertas correderas, productos para paneles superiores, etc.) presenta características técnicas iguales o muy parecidas a las del vidrio solar, tiene un uso final distinto, por lo que solicitó su exclusión del ámbito de la investigación.
(36)
Sin embargo, las pruebas aportadas parecen indicar que la mayor parte del vidrio que importa dicho importador no vinculado no comparte todas las características técnicas del vidrio solar descrito anteriormente. En concreto, seis tipos del vidrio importado presentan un contenido de hierro muy superior a 300 ppm y un tipo del vidrio importado tiene un contenido de hierro inferior a 300 ppm, pero presenta una transmisión solar con un valor significativamente más bajo que el mínimo de 88 % exigido para poder definirse como vidrio solar.
(37)
El importador alegó que, aunque esos tipos de vidrio no cumplen una de las características técnicas del vidrio solar antes mencionadas, sí cumplen el principal criterio para ser clasificados como vidrio solar, es decir ser «vidrio plano sódico-cálcico templado». La Comisión mantiene, sin embargo, que solo están incluidos en el ámbito de la investigación los tipos de vidrio que cumplen todas las características técnicas del vidrio solar. Por consiguiente, todos los tipos de vidrio mencionados anteriormente e importados por este importador particular están excluidos del ámbito de la investigación.
(38)
Por razones de seguridad jurídica, debe aclararse que cualquier tipo de vidrio para horticultura y mobiliario que se ajuste a las características técnicas enumeradas en el considerando 32 está incluido en la definición del producto afectado, ya que puede utilizarse como vidrio solar.
(39)
Tras la comunicación, el mismo importador alegó que la no exclusión del ámbito de la investigación del vidrio solar que se puede utilizar también como vidrio para mobiliario da lugar a cargas administrativas y retrasos para las empresas. Esto se debe a que las empresas están obligadas a enviar los informes de ensayo a las autoridades aduaneras en la Unión cada vez que dichas autoridades preguntan si las mercancías importadas están sujetas a las medidas.
(40)
La Comisión considera que estos tipos de vidrio no deberían excluirse del ámbito de la investigación, ya que el vidrio solar puede usarse en horticultura y para mobiliario. Con el fin de garantizar una protección adecuada de la industria de la Unión contra los efectos perjudiciales de las subvenciones objeto de medidas compensatorias, es preciso evitar las lagunas que puedan permitir la elusión. El efecto positivo de una protección adecuada compensa el efecto negativo de la carga administrativa adicional supuestamente sufrida por el importador en cuestión.
(41)
Este mismo importador también alegó que el vidrio flotado debe excluirse de la definición del producto, puesto que su proceso de producción es distinto al del vidrio laminado, que, en opinión del importador, es el único tipo de vidrio solar. El importador declaró que los productos de vidrio flotado para mobiliario doméstico no pueden utilizarse como vidrio solar y deben, por tanto, excluirse del ámbito de la investigación. Sin embargo, el vidrio flotado no puede excluirse del ámbito de la investigación puesto que reúne todas las características técnicas expuestas anteriormente. Los documentos confidenciales facilitados por las partes interesadas durante la investigación pusieron de manifiesto que el vidrio flotado puede utilizarse como vidrio solar y que es producido tanto por la industria de la Unión como por los exportadores chinos. Esto se confirma por la información públicamente disponible en internet (5). Por lo tanto, el vidrio flotado se mantiene dentro del ámbito de la investigación.
C. SUBVENCIONES
1. Introducción
(42)
El denunciante alegó que China subvenciona su industria de vidrio solar. La denuncia contiene indicios razonables de que algunas prácticas de subvención están incluidas en la legislación y en una serie de documentos de planificación sobre los que se basa el apoyo estatal al sector.
(43)
La Comisión examinó y analizó los documentos mencionados en la denuncia, así como los documentos complementarios presentados por las autoridades chinas y los productores exportadores incluidos en la muestra durante la investigación y constató que muchos de ellos ponen de manifiesto que, efectivamente, la industria del vidrio solar en China recibe un trato preferencial en muchos ámbitos.
(44)
Las autoridades chinas han incluido la industria del vidrio solar entre las industrias «clave» en el duodécimo plan quinquenal (6). Han publicado, asimismo, un documento político específico: el duodécimo plan quinquenal para la industria solar fotovoltaica, en el que el vidrio se presenta como un material auxiliar clave en la industria fotovoltaica para el que se requiere una producción nacional. El plan prevé el apoyo de las autoridades al desarrollo industrial y la innovación tecnológica de la industria, además de atraer fondos a este sector.
(45)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron la alusión de la Comisión al duodécimo plan quinquenal en el contexto de vidrio solar. Esto fue rechazado, ya que el plan menciona específicamente el vidrio solar en el capítulo 9, columna 6, relativa a los «ámbitos clave para el desarrollo de la industria manufacturera». El duodécimo plan quinquenal establece claramente las prioridades de las autoridades chinas para el período en cuestión y una de dichas prioridades es la fabricación de vidrio solar.
(46)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron la interpretación que hace la Comisión del duodécimo plan quinquenal para la industria solar fotovoltaica y alegaron que no confirma las conclusiones de la Comisión. Sin embargo esta observación fue rechazada puesto que contradice claramente la información recibida de otros servicios gubernamentales de China. Durante la visita a las autoridades chinas, el propio Ministerio de Industria y Tecnología de la Información («MITI») explicó que el vidrio solar está incluido en el plan quinquenal, que se centra claramente en la mejora de la calidad, ya que el vidrio solar de buena calidad es vital para promover la industria solar fotovoltaica.
(47)
La importancia de la innovación y de los nuevos materiales en general se menciona en el «duodécimo programa quinquenal de innovación tecnológica industrial» (7) destinado a aplicar el plan quinquenal y el plan de desarrollo científico y tecnológico a largo plazo (8). La prioridad que concede a la innovación tecnológica incluye el desarrollo de nuevos materiales. En ese contexto, se hace también una referencia específica al vidrio solar.
(48)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron las conclusiones de la Comisión, alegando que el vidrio solar no se mencionaba en ninguno de dichos documentos. La Comisión indica que ambos documentos están destinados a ofrecer asistencia especial a las empresas de alta tecnología, como se explica en los considerandos 401 y 402 del Reglamento de Ejecución (UE) no 1239/2013 del Consejo (9) («el Reglamento sobre los paneles solares»), en el que las autoridades chinas presentaron los mismos argumentos. Ambos documentos implementan el duodécimo plan quinquenal y el plan para la energía solar fotovoltaica, y apoyan a las empresas de alta y nueva tecnología, entre las que se encuentran numerosos fabricantes de vidrio solar.
(49)
La Decisión no 40 del Consejo de Estado sobre la promulgación y ejecución de las disposiciones temporales para la promoción del ajuste estructural industrial (que, junto con las disposiciones temporales para la promoción del ajuste estructural industrial, se conoce como la Decisión no 40) establece que las autoridades chinas apoyarán activamente el desarrollo de nuevas industrias energéticas y acelerarán el desarrollo de la energía solar (10); insta a todas las instituciones financieras a conceder facilidades crediticias solo a los proyectos fomentados (categoría a la cual pertenece el vidrio solar) y promete la aplicación de otras políticas preferenciales a los proyectos fomentados (11).
(50)
Tras la comunicación de la información, las autoridades chinas pusieron en tela de juicio la interpretación que hace la Comisión, tanto del artículo 5 como del artículo 17 de las «Disposiciones temporales para la promoción del ajuste estructural industrial». Las autoridades chinas alegaron que el artículo 5 no menciona el vidrio solar. Sin embargo, puesto que menciona la promoción de la energía solar, para la que se necesita vidrio solar, la Comisión considera que el vidrio solar está incluido en el ámbito de aplicación de las disposiciones temporales.
(51)
Las autoridades chinas cuestionaron a continuación la interpretación que hace la Comisión del artículo 17 que, si bien indica que solo las industrias fomentadas deben recibir apoyo crediticio, advierte que esto debe hacerse «con arreglo a los principios crediticios» en vez de sobre una base preferencial.
(52)
Ni en las inspecciones de las empresas incluidas en la muestra, ni durante la visita a las autoridades chinas se encontró prueba alguna del cumplimiento de esta disposición. Puesto que los bancos afectados no cooperaron con la investigación, no fue posible verificar esta disposición. De hecho, la investigación puso de manifiesto que determinadas empresas se benefician de políticas de préstamos preferenciales. Por lo tanto, la Comisión rechaza la afirmación de las autoridades chinas de que la concesión de préstamos a la industria del vidrio solar se llevó a cabo «con arreglo a los principios crediticios». La cuestión fundamental sigue siendo que todas las instituciones financieras han de conceder créditos a las industrias fomentadas, entre las que se incluye la fabricación de vidrio solar, y que la ayuda se facilita, de facto, en condiciones preferenciales.
(53)
En 2011, la Comisión Nacional de Desarrollo y Reforma («CNDR») recomendó al Consejo de Estado que revisara el programa establecido en la Decisión no 40. El Consejo de Estado publicó la «Decisión no 9 relativa a la promulgación y aplicación del catálogo de orientaciones para el ajuste estructural de la industria» («la Decisión no 9»). Este documento «insta encarecidamente» a las autoridades chinas y a los organismos públicos a que «dirijan el desarrollo de las industrias pertinentes y optimicen la mejora de la estructura industrial». El punto 12.2 de la Decisión no 9 menciona expresamente el fomento de la producción de vidrio flotado ultratransparente para la industria de la energía solar.
(54)
En las orientaciones nacionales para el desarrollo científico y tecnológico a largo y medio plazo (2006-2020) adoptadas por las autoridades chinas se señala la necesidad de «dar prioridad a la financiación estratégica», «animar a las instituciones financieras a que concedan un apoyo crediticio preferencial a los principales proyectos nacionales de industrialización en ámbitos científicos y tecnológicos», «animar a las instituciones financieras a que mejoren y refuercen los servicios financieros prestados a las empresas de alta tecnología» y «aplicar las políticas fiscales preferenciales para fomentar el desarrollo de las empresas de alta tecnología».
(55)
La producción de vidrio solar entra en la categoría de empresa de alta tecnología, como lo demuestra el número de fabricantes con estatuto de nueva y alta tecnología, y se trata de una nueva industria, tanto en China como en la Unión. En este contexto, la Comisión señala también que una de las empresas incluidas en la muestra recibió una ayuda específica de la CNDR como recompensa por su innovación en el ámbito del vidrio solar, lo que pone claramente de manifiesto el interés de las autoridades chinas en este sector de alta tecnología.
(56)
El denunciante ha alegado que las presuntas subvenciones se han concedido en el marco de los regímenes que se enumeran en la sección C.2. Tras la inspección de las empresas incluidas en la muestra en China y una visita a las autoridades chinas, la Comisión analizó dichos regímenes en los casos en los que las empresas incluidas en la muestra habían obtenido beneficios durante el período de investigación.
2. Otros regímenes de subvención identificados
(57)
Durante la inspección de las empresas incluidas en la muestra, el análisis de sus registros internos permitió detectar subvenciones concedidas por autoridades públicas provinciales, municipales, de condado o de distrito. Estas subvenciones no se habían enumerado específicamente en la denuncia. Sobre la base de la información de que dispone la Comisión, es difícil determinar si se trata de subvenciones ad hoc o si formaban parte de los programas de subvención locales. No obstante, el carácter local de estos regímenes impide razonablemente a los denunciantes conocer los detalles de las subvenciones, lo que explica que no se mencionaran expresamente en la denuncia.
(58)
La Comisión ofreció a las autoridades chinas la posibilidad de celebrar consultas adicionales sobre estas otras subvenciones, específicas de una empresa o de un lugar concreto, que se habían encontrado en los registros de las empresas incluidas en la muestra durante las visitas de inspección y que no se habían mencionado en la denuncia. La Comisión ofreció estas consultas con el propósito de garantizar el correcto desarrollo del procedimiento durante la investigación. Las autoridades chinas rechazaron esta oferta alegando que no era conforme con el Acuerdo ASMC.
(59)
La Comisión considera que estas otras subvenciones están estrechamente vinculadas a los tipos de medidas y prácticas alegados en la denuncia y en el anuncio de inicio. Estas medidas implican el mismo tipo de contribución financiera y beneficio con respecto al producto afectado y, en consecuencia, se ajustan a la definición de «práctica o prácticas de subvención que deben investigarse» y que deben precisarse en el anuncio de inicio como requiere el artículo 22.2.iii) del ASMC. Los regímenes mencionados en el anuncio de inicio no son exhaustivos, como queda demostrado con la redacción «las subvenciones consisten, entre otras cosas, de […]» en la sección 3. Por tanto, la Comisión llegó a la conclusión de que estas otras subvenciones están incluidas en el ámbito de aplicación del presente procedimiento.
(60)
Tras la comunicación, las autoridades chinas refutaron la interpretación del ASMC por parte de la Comisión y declararon que, en su opinión, la Comisión no tenía ninguna base jurídica para imponer un derecho compensatorio por una subvención específica concedida a un productor exportador incluido en la muestra, incluso en el caso de que dicha subvención estuviera directamente vinculada a la práctica de subvención señalada por los denunciantes. La Comisión no está de acuerdo con la interpretación que hacen las autoridades chinas del ASMC sobre este punto. En efecto, considera que tiene derecho a imponer medidas compensatorias con respecto a los beneficios detectados en los casos en los que los denunciantes constaten prácticas de subvención y, junto con ejemplos de regímenes nacionales, se detecten beneficios locales dentro de la misma práctica de subvención. En particular, esto se aplica cuando el mecanismo, la naturaleza y los efectos de los beneficios son idénticos a los de otros regímenes ya identificados en la denuncia y en el anuncio de inicio.
3. Falta de cooperación y uso de los datos disponibles
(61)
El 18 de diciembre de 2013, la Comisión notificó a las autoridades chinas que consideraba la posibilidad de utilizar los datos disponibles debido a la falta de respuesta de los bancos comerciales chinos de propiedad estatal (SOBC) a los cuales las autoridades chinas habían enviado el apéndice que se les había facilitado.
(62)
Las autoridades chinas respondieron el 26 de diciembre de 2013 manifestando su desacuerdo con la propuesta de aplicar el artículo 28 a los «bancos presuntamente de propiedad estatal», pero no negaron el hecho de que los bancos no hubieran presentado una respuesta al cuestionario. Las autoridades chinas tampoco negaron el hecho de que estos bancos fueran de propiedad estatal. Por lo tanto, la Comisión no tuvo otra opción que utilizar los mejores datos disponibles en lo que se refiere a la información que hubieran debido facilitar los SOCB.
(63)
Tras la comunicación, las autoridades chinas criticaron el recurso al artículo 28 en sustitución de la información solicitada en el apéndice enviado a los SOCB. La Comisión no discute el hecho de que, en la presente investigación, las autoridades chinas hayan facilitado información, que ha sido debidamente examinada y tenida en cuenta. Sin embargo, en los casos en los que ni las autoridades chinas, ni los SOCB, ni las empresas han facilitado la información solicitada, por ejemplo en cuanto a la solvencia crediticia, la Comisión se ha visto obligada a utilizar «los datos disponibles» de conformidad con el artículo 28 del Reglamento de base.
(64)
Por lo que respecta a las demás subvenciones no mencionadas específicamente en el anuncio de inicio en relación con un programa concreto, y que fueron detectadas durante las visitas de inspección a los productores exportadores incluidos en la muestra, la Comisión ha utilizado todas las pruebas disponibles para llegar a sus conclusiones. Puesto que dichas subvenciones se incluían en el tipo de medidas y prácticas descritas en el anuncio de inicio, la Comisión propuso celebrar consultas adicionales con las autoridades chinas, quienes declinaron la oferta. La Comisión considera que estas subvenciones están estrechamente vinculadas a los tipos de medidas y prácticas alegadas en la denuncia y el anuncio de inicio.
(65)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron las conclusiones de la Comisión relativas a las subvenciones constatadas durante la inspección de las empresas incluidas en la muestra y a otros aspectos de los regímenes de subvenciones. La Comisión desea aclarar que no ha aplicado el artículo 28 en estos casos. En los casos en que la cooperación había sido buena, pero simplemente no podía proporcionarse información (por ejemplo, para precisar la base jurídica de una subvención de pago único), se utilizaron las pruebas facilitadas por la empresa afectada a fin de determinar si se trataba o no de una subvención sujeta a medidas compensatorias.
(66)
Las autoridades chinas también alegan que la Comisión no ha facilitado información suficiente en la comunicación por lo que se refiere a la utilización de los mejores datos disponibles con arreglo al artículo 28 del Reglamento de base. Esta alegación se refiere en realidad a la utilización de las conclusiones alcanzadas en investigaciones anteriores en las que se examinaba la misma subvención. En tales casos, la Comisión se ha referido a los considerandos precisos del Reglamento en cuestión y ha resumido los argumentos esgrimidos.
(67)
Las autoridades chinas aducen que el documento de comunicación no describe pormenorizadamente las subvenciones específicas de pago único detectadas en las empresas incluidas en la muestra. Cabe señalar, no obstante, que el objetivo era precisamente proteger la información comercial confidencial facilitada a la Comisión por las empresas incluidas en la muestra y que no es posible hacer otro resumen no confidencial. Se han comunicado a cada productor exportador incluido en la muestra las informaciones confidenciales completas y la base jurídica facilitada por los productores exportadores incluidos en la muestra se ha indicado en la comunicación a la empresa. En cualquier caso, cuando se ofreció a las autoridades chinas la posibilidad de celebrar consultas sobre estas subvenciones, también se le dio la oportunidad de proporcionar más información pertinente, lo que no hizo.
4. Regímenes investigados
(68)
La Comisión envió cuestionarios a las autoridades chinas y a los productores exportadores incluidos en la muestra, en los que se pedía información sobre los siguientes regímenes que presuntamente implican la concesión de subvenciones a la industria del vidrio solar:
-
préstamos en condiciones preferenciales a la industria del vidrio solar:
-
líneas de crédito y préstamos estratégicos a bajo interés concedidos por los SOCB y los bancos de desarrollo públicos (12),
-
programas para subvencionar el crédito a la exportación,
-
garantías de exportación,
-
seguros para tecnologías verdes financiados por el Estado («Green express»),
-
ventajas financieras procedentes de la concesión de acceso a sociedades empresariales offshore,
-
reembolso de los préstamos por parte del Gobierno,
-
programas de ayudas:
-
subvenciones en el marco de «Famous Brands» y «China World Top Brands»,
-
Fondos para la expansión exterior de las industrias de la provincia de Guandong,
-
suministro gubernamental de mercancías y servicios por una remuneración inferior a la adecuada:
-
suministro de antimonio,
-
suministro de electricidad,
-
concesión de derechos de uso del suelo,
-
programas de exenciones y reducciones fiscales directas:
-
exenciones o reducciones del impuesto sobre la renta al amparo del programa «Two Free/Three half» (dos años exentos y tres al 50 %),
-
reducciones del impuesto sobre la renta para las empresas con inversión extranjera («EIE») sobre la base de su localización geográfica,
-
exenciones o reducciones del impuesto local sobre la renta para EIE productivas,
-
reducciones del impuesto sobre la renta para las EIE que adquieran equipos de fabricación china,
-
compensaciones fiscales a las EIE por sus actividades de I+D,
-
fiscalidad preferencial en el impuesto de sociedades para las EIE reconocidas como empresas de alta y nueva tecnología,
-
reducciones fiscales para las empresas de alta y nueva tecnología que participan en proyectos determinados,
-
régimen preferencial de impuestos sobre la renta para empresas de la región nororiental,
-
programas fiscales de la provincia de Guangdong,
-
exención sobre dividendos entre empresas residentes cualificadas,
-
programas en materia de fiscalidad indirecta y derechos de importación:
-
exenciones del IVA para la utilización de equipos importados,
-
reembolsos del IVA por las adquisiciones por parte de las EIE de equipos fabricados en China,
-
exenciones arancelarias y del IVA de las compras de bienes inmovilizados en el marco del programa de desarrollo del comercio exterior.
-
Otras subvenciones y otros programas de subvenciones (incluidos los programas de las autoridades provinciales, municipales, de condado o de distrito).
5. Créditos oficiales preferenciales, otras financiaciones, garantías y seguros
5.1. Créditos preferenciales
a) Introducción
(69)
La Comisión envió a las autoridades chinas un apéndice que debía enviarse a los SOCB, los bancos de desarrollo públicos y las instituciones financieras de propiedad privada que prestaron fondos a las empresas incluidas en la muestra durante el período de investigación. Las autoridades chinas informaron a la Comisión de que habían enviado el apéndice, pero que no habían recibido ninguna respuesta. Tal como se ha indicado anteriormente, la Comisión ya había advertido a las autoridades chinas de que, debido a esta falta de cooperación, aplicaría el artículo 28 y utilizaría los datos disponibles para llegar a sus conclusiones sobre esta cuestión.
b) Base jurídica
(70)
Las siguientes disposiciones jurídicas prevén la concesión de préstamos preferenciales en China: La Ley de bancos comerciales de la República Popular China (en lo sucesivo, «la ley bancaria»), las normas generales sobre préstamos promulgadas por el Banco Popular de China («BPC») el 28 de junio de 1996, y la Decisión no 40 del Consejo de Estado, como se indica más arriba.
c) Conclusiones de la investigación
(71)
En anteriores investigaciones antisubvenciones en relación con China se llegó a la conclusión de que el sistema bancario chino está dominado por bancos de propiedad estatal o bancos en los que el Estado tiene una participación dominante en términos de capital. Ambos se conocen como «SOCB». La Comisión también constató que los SOCB ejercen un poder gubernamental y no ha encontrado ninguna prueba de que la situación haya cambiado. Como se señala en el considerando 161 del Reglamento sobre los paneles solares, que es la última investigación sobre este asunto, los cinco grandes SOCB (el Banco Agrícola de China, el Banco de China, el Banco de la Construcción de China, el Banco de las Comunicaciones y el Banco Industrial y Comercial de China, ICBC) representan más del 50 % del sector bancario en términos de balance total.
(72)
Habida cuenta de los datos disponibles, incluidos los que figuran en el Reglamento sobre los paneles solares, la conclusión sigue siendo que los SOCB son organismos públicos en el sentido del artículo 2, letra b), del Reglamento de base, como se explica en los considerandos 158 a 168 del Reglamento sobre los paneles solares.
(73)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron esta conclusión y afirmaron que la Comisión no había explicado las razones por las que consideraba que los SOCB eran organismos públicos. La Comisión rechaza esta alegación, ya que en los considerandos 158 a 168 del reglamento sobre los paneles solares se exponen las razones por las que considera que los SOCB son organismos públicos y las autoridades chinas no han proporcionado información que contradiga estos datos, que son los mejores disponibles. En resumen:
a)
los SOCB poseen la mayor parte de la cuota de mercado y ocupan un puesto predominante en el mercado de China;
b)
de los datos disponibles cabe deducir que los SOCB están controlados por el Gobierno a través de la propiedad y el control administrativo de su actividad comercial incluidos los límites sobre los tipos de interés que pueden ofrecer;
c)
la ley bancaria y otras leyes y reglamentos instan a los bancos a conceder préstamos en función de las necesidades de la economía nacional, proporcionar ayudas crediticias a los proyectos fomentados y dar prioridad a las empresas de nueva y alta tecnología.
(74)
Las conclusiones formuladas en dichos considerandos son recientes, ya que se publicaron a finales de 2013, y han tenido en cuenta el cambio introducido en julio de 2013 en la política de tipos de interés mínimos en China.
(75)
Al igual que en investigaciones anteriores, la Comisión intentó comprobar el papel desempeñado por las autoridades chinas, y en particular por el Banco Central, el Banco Popular de China («BPC»), en los mercados financieros y en el sector bancario en relación con los préstamos concedidos a la industria del vidrio solar. La cooperación de las autoridades chinas y del BPC fue en general satisfactoria, aunque el BPC no facilitó el texto completo de la circular sobre las cuestiones relativas al ajuste de los tipos de interés aplicables a los depósitos y a los préstamos [Yinfa (2004) 251], que establece los niveles mínimos y máximos para préstamos y depósitos. Para los préstamos de los bancos comerciales (tanto SOCB como privados) y los préstamos de los bancos de desarrollo públicos, la circular solo establece un límite mínimo. En el caso de créditos preferenciales y créditos respecto a los que las autoridades chinas han adoptado normas específicas, la circular establece la prohibición de que los tipos de interés fluctúen al alza. El límite máximo exacto se fija en la normativa específica aplicable a dichos préstamos.
(76)
Durante la visita de inspección de la Comisión, el BPC declaró que el documento no podía facilitarse, ya que no estaba a disposición del público en su sitio web. Sin embargo, una búsqueda en internet permitió encontrar una copia de la circular y su traducción al inglés en un paquete de documentos entregados por las autoridades chinas a las autoridades australianas hace algunos años (13). En ausencia de una copia oficial obtenida directamente de las autoridades chinas, la Comisión considera esta versión como copia auténtica y completa de la circular en cuestión.
(77)
La circular muestra que el BPC influyó en el establecimiento de los tipos de interés para los préstamos concedidos durante el período de investigación por los SOCB en China. Las autoridades chinas explicaron que, en julio de 2013, el BPC suprimió los niveles mínimos y máximos para los tipos de interés de los préstamos. Si bien este hecho se tuvo en cuenta, no ha influido en la conclusión alcanzada, ya que ocurrió después del período de investigación. En cualquier caso, el nivel mínimo aplicable a los tipos de interés durante el período de investigación no es el único motivo por el que la Comisión considera que los SOCB son organismos públicos. Por tanto, las conclusiones de los considerandos 158 a 168 del Reglamento sobre los paneles solares siguen siendo aplicables.
(78)
Tras la comunicación, las autoridades chinas formularon varias observaciones sobre la circular «YinFa (2004) 251» sin explicar por qué no se había facilitado el texto completo de esta circular a la Comisión, y sin confirmar si el texto entregado a las autoridades australianas y hallado por la Comisión era fiable. Como ya se había constatado anteriormente en el Reglamento sobre los paneles solares, la circular establece claramente las instrucciones dirigidas por el BPC a los bancos en materia de préstamos. Como se afirma en anteriores investigaciones, el contenido de dicha circular es importante para comprender el papel del BPC y las autoridades chinas en la actividad bancaria y crediticia.
(79)
La Comisión llega a la misma conclusión que en el caso del Reglamento sobre los paneles solares, a saber, en primer lugar que el artículo 34 de la Ley bancaria exige a los bancos en China que lleven a cabo sus actividades crediticias en función de las necesidades de la economía nacional establecidas en el duodécimo plan quinquenal.
(80)
Tras la comunicación, las autoridades chinas refutaron la interpretación del artículo 34 de la Ley bancaria por parte de la Comisión, afirmando que la frase en cuestión es ambigua y no proporciona una orientación explícita a los bancos para que actúen de una manera determinada. Ningún documento describe las necesidades de la economía nacional, ni el duodécimo plan quinquenal ni ninguna otra reglamentación o decisión.
(81)
Esta afirmación no coincide con la interpretación por parte de las autoridades chinas del artículo 34 en la investigación sobre los paneles solares, en la que lo definen como «neutro». La Comisión no está de acuerdo con la opinión de las autoridades chinas. Considera, y las autoridades chinas no han demostrado lo contrario, que las políticas relativas a la economía nacional se definen en el duodécimo plan quinquenal y en el plan específico para la industria fotovoltaica y que se anima a las entidades financieras a que presten fondos a las industrias fomentadas, como es el caso de la industria del vidrio solar.
(82)
Las autoridades chinas han llamado la atención de la Comisión sobre otros artículos de la Ley bancaria, a saber, los artículos 4, 5 y 7, en los que se garantiza que los préstamos se conceden sin injerencias y tras una calificación crediticia. La Comisión reconoce la existencia de estos artículos, pero observa que las autoridades chinas, los bancos y las empresas incluidas en la muestra no fueron capaces de demostrar que los préstamos se habían concedido sin injerencias - dada la concesión de préstamos preferenciales a la industria del vidrio solar- y con una calificación crediticia. En efecto, pese a haberse solicitado, no se facilitaron acuerdos de los préstamos ni evaluaciones del riesgo, incluidas cualificaciones crediticias, como pruebas o como documentos anexos a algún préstamo concedido a alguno de los productores exportadores incluidos en la muestra.
(83)
Además, los bancos están obligados a proporcionar apoyo crediticio a las industrias fomentadas en virtud de la Decisión no 40 y de la Decisión no 9, que tienen fuerza de ley. Las autoridades chinas confirmaron durante la inspección del Ministerio de Comercio que la industria del vidrio solar es una industria fomentada. Esto está en consonancia con el catálogo de orientaciones para la reestructuración industrial de 2011, que fue facilitado por las autoridades chinas en su respuesta al cuestionario y que clasifica el vidrio solar en la categoría de industrias fomentadas.
(84)
La Decisión no 40 proporciona directrices a todas las entidades financieras en forma de instrucciones vinculantes sobre la promoción y el apoyo a las industrias fomentadas, entre las que se encuentra la industria del vidrio solar.
(85)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron la evaluación que había hecho la Comisión del impacto de la Decisión no 40 y de sus reglamentos adjuntos, así como de la Decisión no 9. La Comisión reitera que su evaluación de la Decisión no 40 y de los reglamentos adjuntos confirma que definen las necesidades de la economía nacional. Establecen una estrategia para la administración pública y para el sector financiero, en particular, la concesión de préstamos directamente de las instituciones financieras a las industrias fomentadas, como la del vidrio solar.
(86)
Se pidió a las autoridades chinas que aclararan el estatus jurídico de una Decisión del Consejo de Estado, como es la Decisión no 40. Su única respuesta fue que es un Reglamento adoptado por el Consejo de Estado y no forma parte de la legislación china. Sin embargo no han proporcionado ninguna prueba en apoyo de este argumento. La posición adoptada por las autoridades chinas está en contradicción con la información disponible públicamente, según la cual el Consejo de Estado es la máxima autoridad administrativa con competencia legislativa administrativa. Según estas fuentes, las decisiones del Consejo de Estado constituyen normas jurídicamente vinculantes. (14) A partir de los datos disponibles, la Comisión considera, en consecuencia, que la Decisión no 40 y las decisiones de ejecución adjuntas a dicha Decisión, como la Decisión no 9, constituyen reglamentos administrativos y, como tales, forman parte de la legislación china.
(87)
Por lo tanto, la Comisión confirma el análisis que figura en el considerando 191 del Reglamento sobre los paneles solares, en el que se concluye que la Decisión no 40 y la Decisión no 9 son jurídicamente vinculantes para otros organismos públicos y para los operadores económicos.
(88)
La Comisión también analizó si los bancos privados en China recibían de las autoridades chinas el mandato o la orden de conceder préstamos preferenciales a los productores de vidrio solar en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iv), del Reglamento de base.
(89)
El artículo 34 de la Ley bancaria se aplica también a los bancos privados en China. Las autoridades chinas y las partes interesadas no han aportado pruebas de que la conclusión sobre la situación jurídica expuesta en el considerando 174 del Reglamento sobre los paneles solares, a saber, que las autoridades chinas dan instrucciones tanto a los bancos privados como a los bancos de propiedad estatal, haya dejado de aplicarse. El artículo 34 de la Ley bancaria dispone que «los bancos deben llevar a cabo sus prácticas crediticias en función de las necesidades de la economía nacional y del desarrollo social y conforme al espíritu de las políticas industriales estatales» (15). En estas circunstancias, como se indica en el considerando 188 del Reglamento sobre los paneles solares, la estrategia de crédito tanto de los SOCB como de los bancos privados está determinada por las autoridades chinas.
(90)
Tras la comunicación, las autoridades chinas rechazaron la conclusión según la cual daban instrucciones a los bancos privados en China y criticaron, en particular, la importancia que la Comisión había dado al artículo 34 de la Ley bancaria, indicando que lo que «constituye las necesidades de la economía nacional depende de la interpretación que se haga y que, obviamente, difiere en función de la persona o el organismo que analice dicha disposición».
(91)
Hay que destacar que las autoridades chinas, pese a no estar de acuerdo con la interpretación de la Comisión, no presentaron su propia interpretación de la ley que ellas mismas han promulgado.
(92)
Sin embargo, la Comisión solo tiene que referirse a las conclusiones de investigaciones anteriores y a los datos disponibles en este caso para reafirmar su conclusión de que las necesidades de la economía nacional se establecen en los planes y los reglamentos publicados por China y que el artículo 34 exige a los bancos la concesión de préstamos en función de dichas necesidades, entre las que se incluye el fomento de la producción de vidrio solar.
(93)
La conclusión sigue siendo, por tanto, que las autoridades chinas encomiendan y dan instrucciones a los bancos privados para que presten a las industrias fomentadas de conformidad con el artículo 34 de la Ley bancaria.
(94)
La Comisión concluye, por lo tanto, que en el caso de los préstamos concedidos por los SOCB en China existe una contribución financiera en favor de los productores de vidrio solar en forma de transferencia directa de fondos públicos en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso i), del Reglamento de base.
(95)
Además, las mismas pruebas indican que los SOCB (al igual que los bancos privados) reciben órdenes o instrucciones de las autoridades, lo que significa que existe una contribución financiera en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iv), del Reglamento de base.
(96)
Por lo que se refiere a la especificidad, la Comisión observa que las autoridades chinas orientan los préstamos preferenciales hacia un número limitado de sectores y la industrial del vidrio solar, como parte del sector de la energía fotovoltaica, es uno de ellos, como se expone en detalle en el considerando 172 del Reglamento sobre los paneles solares. Las autoridades chinas han incluido la industria del vidrio solar entre las industrias «clave» en el duodécimo plan quinquenal. La Decisión no 40 establece que las autoridades chinas apoyarán activamente el desarrollo de nuevas industrias energéticas y acelerarán el desarrollo de la energía solar. Todas las instituciones financieras tienen orden de facilitar créditos solo a los proyectos fomentados, categoría a la cual pertenecen los proyectos de vidrio solar. También en dicha Decisión figura el compromiso de aplicar «otras políticas preferenciales a los proyectos fomentados».
(97)
Tras la comunicación, las autoridades chinas han criticado la constatación de la especificidad y, en particular, la interpretación que hace la Comisión del duodécimo plan quinquenal, señalando que «no tiene valor jurídico puesto que no es un documento vinculante». La Comisión no comparte esta opinión y señala que las autoridades chinas habían presentado los mismos argumentos en investigaciones anteriores, que también fueron rechazados. En el propio duodécimo plan quinquenal se indica que «ha sido debatido y aprobado por la Asamblea Popular Nacional, y que tiene efecto de ley».
(98)
La Comisión concluye, por lo tanto, que las subvenciones en forma de préstamos preferenciales no están disponibles de forma general y son específicas en el sentido del artículo 4, apartado 2, letra a), del Reglamento de base.
(99)
Existe un beneficio en la medida en que los préstamos estatales, o los préstamos concedidos por entidades privadas que reciben órdenes o instrucciones del Gobierno, se conceden en condiciones más favorables de las que podría obtener realmente el beneficiario en el mercado.
(100)
Como en investigaciones anteriores la Comisión ha intentado verificar las evaluaciones del riesgo crediticio realizadas por los bancos que prestan fondos a las empresas incluidas en la muestra durante el período de investigación. Las empresas no facilitaron ninguna prueba de su calificación crediticia y los bancos no cooperaron en la investigación. Por tanto, la Comisión no ha podido encontrar pruebas de que los préstamos concedidos a las empresas de vidrio solar se basaron en una evaluación del riesgo y de que el tipo de interés correspondiente se fijó como resultado de este ejercicio.
(101)
Ante la falta de información facilitada por las autoridades chinas, los productores exportadores o los bancos, la Comisión se basó en los datos disponibles para establecer si los préstamos preferenciales en China confirieron de hecho un beneficio a los productores exportadores incluidos en la muestra que habían obtenido préstamos de los bancos chinos.
(102)
La Comisión, al igual que en la investigación sobre los paneles solares, comenzó analizando los tipos de interés del banco central publicados oficialmente y que aplica el BPC a los préstamos en yuan renminbi (CYN). El tipo de interés medio durante el período de investigación fue del 6,26 %.
(103)
A continuación, la Comisión ajustó el tipo de interés del BPC a fin de tener en cuenta el riesgo crediticio de las empresas en cuestión. Sin embargo, estas no aportaron calificaciones crediticias independientes o información similar que permitiera a la Comisión calcular una calificación crediticia. En cualquier caso, la Comisión ha establecido en las investigaciones previas que la calificación crediticia de las empresas chinas está distorsionada por el apoyo estatal y que no existe ninguna prueba de que se lleven a cabo evaluaciones de riesgo significativas de los beneficiarios de los préstamos. En consecuencia, la Comisión ha aplicado la misma metodología que en la investigación sobre los paneles solares y ha considerado que todas las empresas en cuestión pertenecen a la categoría especulativa «BB», tal como la define la agencia de notación Bloomberg.
(104)
La diferencia entre la prima de bonos emitidos por empresas con calificaciones BB y la de los bonos emitidos por empresas con calificaciones AAA (que corresponde a los bonos chinos), según indica Bloomberg, se añade al tipo medio aplicado por el BPC durante el período de investigación. El resultado es un tipo de interés de referencia en CNY para los préstamos concedidos a las empresas incluidas en la muestra durante el período de investigación del 10,37 %.
(105)
Comparando este tipo de interés de referencia con el tipo de interés real aplicado durante el período de investigación a las empresas afectadas, la Comisión llegó a la conclusión de que los préstamos se conceden a la industria del vidrio solar en condiciones más favorables que las del mercado.
(106)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron el valor de referencia establecido por la Comisión y las conclusiones a las que ha llegado esta después de comparar el tipo de interés de referencia y el interés realmente pagado.
(107)
La comparación entre el tipo de interés de referencia y el interés realmente pagado demuestra claramente que los productores exportadores incluidos en la muestra que han recibido préstamos de los bancos chinos en CNY pagan intereses más bajos que los tipos de interés comercial normal aplicados a las empresas en su misma posición financiera.
(108)
En segundo lugar, la Comisión sabía efectivamente que el BPC suprimió el interés mínimo para los préstamos en julio de 2013 y así lo señaló en el documento de comunicación. Sin embargo, esto no altera la conclusión de que las autoridades chinas interfieren en la actividad de concesión de préstamos bancarios en China, en particular a través de la aplicación de la Decisión no 40 y sus reglamentos anexos, y las disposiciones del artículo 34 de la Ley bancaria.
(109)
En tercer lugar, la Comisión calculó únicamente una referencia para los préstamos en CNY, ya que los productores exportadores incluidos en la muestra no habían recibido préstamos en EUR o USD de los bancos chinos.
(110)
Por último, las autoridades chinas solicitaron más información en cuanto a las razones por las que la Comisión había considerado que los productores exportadores incluidos en la muestra obtendrían una calificación crediticia BB. El motivo de elegir la calificación crediticia BB fue que la Comisión no recibió ninguna prueba de que existiera otra calificación crediticia para los productores exportadores incluidos en la muestra debido a la falta de cooperación de los bancos afectados. La calificación crediticia BB no es una deducción desfavorable y, de hecho, beneficia a las empresas afectadas incluidas en la muestra, ya que se trata de la mejor calificación del grado especulativo en los mercados financieros.
(111)
De conformidad con el artículo 28, la Comisión se vio obligada a utilizar los mejores datos disponibles, que fueron tomados de las conclusiones del Reglamento sobre los paneles solares, en el que se utilizó una calificación crediticia BB para las empresas incluidas en la muestra. Este método se consideró razonable en el presente caso y, tras la comunicación, no se recibieron pruebas de que las empresas incluidas en la muestra recibieran una calificación crediticia diferente por parte de los bancos afectados.
d) Conclusión
(112)
Sobre la base de los resultados de la investigación, la Comisión llega a la conclusión de que la industria del vidrio solar en China se benefició de préstamos preferenciales en el período de investigación, tanto de bancos de propiedad estatal como de bancos privados. La financiación de la industria del vidrio solar constituye una subvención en el sentido del Reglamento de base puesto que existe:
a)
una contribución financiera de las autoridades públicas según lo establecido en el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso i);
b)
un mandato e instrucciones de las autoridades, en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iv), y
c)
un beneficio, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3, apartado 2.
(113)
En vista de la existencia de una contribución financiera, de un beneficio para los productores exportadores y de la especificidad, se considera que esta subvención debe estar sujeta a medidas compensatorias.
(114)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron la utilización de los resultados de investigaciones anteriores para llegar a las conclusiones sobre la subvención en este caso y alegaron que la Comisión confería una importancia excesiva a las conclusiones del Reglamento los sobre paneles solares.
(115)
Se rechazó esta alegación. Como se ha señalado anteriormente, habida cuenta de la falta de cooperación por parte de los bancos en China, la Comisión se vio obligada a recurrir a las disposiciones del artículo 28 y a los mejores datos disponibles. La investigación sobre los paneles solares es la más reciente y contiene las conclusiones más actualizadas sobre las subvenciones en China. Los paneles solares y el vidrio solar son productos diferentes, pero ambos pertenecen al mismo nuevo sector de la energía y están contemplados en los mismos documentos de planificación del Gobierno. En consecuencia, se considera que, a falta de otra información, es adecuado utilizar como «mejor información disponible» los resultados de la investigación sobre los paneles solares. Las autoridades chinas también alegaron que se habían producido cambios significativos desde la investigación sobre los paneles solares, en particular el aumento del nivel mínimo para los tipos de interés aprobado por el BPC en julio de 2013. Esta alegación se rechazó, ya que las conclusiones de la investigación sobre los paneles solares se refieren a un período de investigación concreto, mientras que la presente investigación hace referencia a su propio período de investigación. En ambos casos, la subida del nivel mínimo se produjo una vez concluidos ambos períodos de investigación y, por lo tanto, no afecta a la aplicación del artículo 28 ni a los resultados de la investigación sobre los paneles solares, que siguen siendo los mejores datos disponibles.
(116)
Todas las empresas incluidas en la muestra salvo una recibieron préstamos de los SOCB y de los bancos privados. Una empresa fue financiada exclusivamente a través de su sociedad matriz offshore y no recibió ningún préstamo de bancos establecidos en China.
(117)
Tras la comunicación, una empresa incluida en la muestra cuestionó la conclusión de la Comisión y afirmó que esta no le había pedido que comunicara su calificación crediticia independiente. En realidad, la Comisión había pedido a la empresa que facilitara toda la información sobre los préstamos recibidos, pero la empresa no proporcionó una calificación crediticia independiente. Si la empresa disponía de dicha información debería haberla facilitado habida cuenta de las alegaciones de la denuncia y de la información solicitada en el cuestionario. Y, lo que es más, habida cuenta de la información contenida en el documento de comunicación, debería haber comunicado inmediatamente su calificación crediticia independiente en caso de disponer de ella. Por lo tanto, se rechaza esta alegación.
e) Cálculo del importe de la subvención
(118)
En el artículo 6, letra b), del Reglamento de base, se establece que el beneficio sobre estos préstamos debe calcularse como la diferencia entre el importe del interés pagado y el importe que se pagaría por un préstamo comercial comparable que pudiera obtener la empresa en el mercado. Como se ha señalado anteriormente, ante la ausencia de una evaluación del riesgo significativa, la Comisión estableció un valor de referencia en el mercado para préstamos comerciales comparables.
(119)
El beneficio se ha calculado para el período de investigación como la diferencia entre el interés efectivamente pagado durante el período de investigación y el interés que se hubiera pagado utilizando el valor de referencia.
(120)
Los márgenes de subvención calculados para los productores exportadores incluidos en la muestra sobre la base de esta metodología son los siguientes:
Préstamos preferenciales
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Otros regímenes de préstamos preferenciales
(121)
Los productores exportadores incluidos en la muestra no habían recibido beneficios con arreglo a los programas de subvenciones de créditos a la exportación, líneas de crédito, garantías de exportación, programa «Green express», ni como beneficios mediante el acceso a las sociedades de cartera offshore durante el período de investigación.
6. Programas de ayudas
(122)
Las empresas incluidas en la muestra no habían recibido beneficios de los programas «Famous Brands» o «China World Top Brands» durante el período de investigación.
6.1. Ayudas y programas de ayudas específicos
a) Introducción
(123)
Las empresas incluidas en la muestra recibieron importantes ayudas puntuales de distintas autoridades en diferentes niveles de gobierno que dieron lugar a la obtención de un beneficio durante el período de investigación. Estas ayudas se detectaron durante la inspección de las empresas afectadas y no se habían notificado en las respuestas al cuestionario de las empresas afectadas ni se habían revelado en las respuestas al cuestionario de las autoridades chinas como se había solicitado. En la denuncia se alegó que los productores de vidrio solar recibían estas ayudas puntuales de organismos públicos locales y provinciales y que suponían un beneficio ya que los fondos se recibían sin un examen adecuado. (16) El anuncio de inicio también establece claramente que los «programas de ayudas» constituyen una práctica de subvención utilizada para apoyar la industria del vidrio solar.
b) Base jurídica
(124)
Las empresas recibieron estas ayudas de las autoridades nacionales, provinciales, de condado o de distrito, y todas parecían ser específicas de las empresas afectadas o específicas en cuanto a la situación geográfica o al tipo de industria. El nivel de información jurídica sobre los actos legislativos precisos en virtud de los cuales se concedieron estas ayudas, suponiendo que existía una base jurídica, no se notificó, aunque en algunas ocasiones, pero no siempre, se había facilitado a la Comisión una copia de un documento que acompañaba a la concesión de fondos expedido por una autoridad gubernamental.
c) Conclusiones de la investigación
(125)
Durante el período de investigación, una empresa incluida en la muestra recibió ayudas de la zona de desarrollo económico en la que estaba ubicada, que calculó que dichas ayudas equivalían al 20 % de los impuestos pagados por la empresa a las autoridades fiscales locales e incluían el impuesto de sociedades, el impuesto sobre el uso del suelo y el impuesto sobre los dividendos, entre otros.
(126)
Otra empresa incluida en la muestra recibió una ayuda importante del gobierno local durante el período de investigación a fin de compensar las tasas por la conexión de la empresa al suministro de energía eléctrica, que de otro modo habría pagado la propia empresa. Esa ayuda se concedió a la empresa en concepto de «apoyo a las grandes empresas establecidas en la región».
(127)
Otra empresa incluida en la muestra recibió una ayuda directa de 25 millones CNY de la Comisión Nacional de Desarrollo y Reforma («CNDR») para la reconversión industrial destinada a la producción de vidrio solar de alta tecnología. Esta ayuda directa del Estado se recibió en 2006 y la empresa reembolsó el 10 % en el transcurso de los diez años siguientes. Por consiguiente, el beneficio obtenido durante el período de investigación fue de 2,5 millones de CNY.
(128)
La misma empresa también había registrado en sus cuentas correspondientes a 2012 otras ayudas recibidas de las oficinas tributarias locales y otros órganos locales de gobierno. La empresa declaró que la mayoría de estas ayudas no eran en realidad transferencias directas de dinero de dichos organismos a la empresa, sino reembolsos de las sumas abonadas previamente por la empresa al Gobierno. Dado que no pudieron presentarse pruebas satisfactorias, la Comisión no puede aceptar esta explicación.
(129)
Otra empresa incluida en la muestra recibió del gobierno local una ayuda directa de 15 000 000 CNY antes del período de investigación y reembolsó el 10 % en el transcurso de los diez años siguientes. La empresa recibió esta ayuda para el desarrollo de la industria fotovoltaica (que incluye el sector del vidrio solar), la construcción acelerada de instalaciones de fabricación avanzadas en la zona industrial local, y la buena ejecución de los principales proyectos.
(130)
La misma empresa también recibió otras ayudas antes del período de investigación e imputó una parte de las mismas al período de investigación. Sin embargo, la empresa no facilitó información en cuanto a la naturaleza de estas ayudas y, a falta de tal información, se utilizaron los datos disponibles para llegar a una conclusión. A falta de otros datos, la Comisión ha concluido que se trata de ayudas específicas para la empresa y que el importe de la ayuda imputado al período de investigación debe considerarse un beneficio.
d) Conclusión
(131)
Las autoridades chinas rechazaron la invitación de proporcionar información adicional y entablar consultas sobre estas ayudas. Sobre la base de las pruebas recogidas en relación con la obtención de estas ayudas por parte de las empresas incluidas en la muestra, y a falta de cualquier otra información, la Comisión ha considerado que constituyen una subvención en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso i) y del artículo 2, del Reglamento de base como transferencia de fondos de las autoridades chinas en forma de ayudas a los productores del producto afectado, lo que supone un beneficio.
(132)
Estas ayudas son también específicas con arreglo a lo establecido en el artículo 4, apartado 2, letra a), y apartado 3, del Reglamento de base, dado que parece que se limitan a determinadas empresas o proyectos específicos en regiones específicas, concedidas para satisfacer las necesidades puntuales de las empresas incluidas en la muestra. Estas ayudas no cumplen los criterios de no especificidad del artículo 4, apartado 2, letra b), del Reglamento de base, dado que las condiciones de elegibilidad y los criterios de selección reales para que las empresas puedan ser elegibles no son transparentes ni objetivos y no se aplican automáticamente. Además, no hay pruebas de que las ayudas pertenezcan a un programa de subvenciones globales.
(133)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron la autoridad de la Comisión para investigar tales ayudas, así como el análisis de la información parcial a su disposición. No obstante, la Comisión ha analizado detenidamente los datos comerciales confidenciales aportados por las empresas afectadas y, en los casos en los que se dispone de pruebas de la existencia de un beneficio y de la especificidad de la subvención, esta ha sido objeto de medidas compensatorias.
(134)
En todos los casos, las empresas proporcionaron información sobre el importe y el origen de la subvención, incluso si en ciertos casos la empresa no disponía de ningún documento que probara la base jurídica sobre la que se había basado el organismo para conceder la subvención. La mayoría de las empresas afectadas también registraron estos ingresos en la partida «ingresos por subvención» en sus cuentas, que habían sido objeto de una auditoría independiente. Esto se ha considerado una prueba de la existencia de una subvención que aportó un beneficio sujeto a medidas compensatorias.
(135)
Una empresa incluida en la muestra también adujo las mismas razones para poner en tela de juicio la autoridad de la Comisión para investigar estas subvenciones específicas e imponer medidas compensatorias. Por las mismas razones, la Comisión rechaza su argumento y reitera su posición de que está facultada para investigar estas subvenciones y aplicar las correspondientes medidas compensatorias cuando proceda.
e) Cálculo del importe de la subvención
(136)
El cuadro que figura a continuación muestra el cálculo del beneficio para estas subvenciones, considerando el beneficio como el importe recibido durante el período de investigación, o contabilizado durante el período de investigación, cuando el importe fue amortizado en su totalidad por la empresa en cuestión.
Otros programas de ayudas
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Programas de exenciones y reducciones fiscales directas
7.1. El programa «dos años exentos y tres al 50 %» para las empresas con inversión extranjera
a) Introducción
(137)
El programa «dos años exentos y tres al 50 %» permite a las empresas con inversión extranjera (EIE) no pagar el impuesto de sociedades en los dos primeros años y solamente el 12,5 % en vez del 25 % durante los tres años siguientes.
b) Base jurídica
(138)
La base jurídica de este programa es el artículo 8 de la Ley de la República Popular China sobre el impuesto sobre la renta de sociedades con inversión extranjera y sociedades extranjeras («ley del impuesto sobre las EIE») y el artículo 72 de las normas de aplicación de dicha ley. Según las autoridades chinas, este programa se había suprimido mediante el artículo 57 de la Ley del impuesto sobre sociedades («ley EIT») de 2008, con un período transitorio hasta finales de 2012. Por lo tanto, la propia ley indica claramente la concesión de un beneficio en virtud de este régimen durante el ejercicio fiscal de 2012.
c) Conclusiones de la investigación
(139)
En virtud del régimen «dos años exentos y tres al 50 %», las empresas obtuvieron beneficios durante el ejercicio financiero de 2012, tras el cual, según las autoridades chinas, el régimen fue suprimido.
(140)
Una de las empresas incluidas en la muestra era una empresa de propiedad extranjera que utilizó este régimen fiscal durante el período de investigación y a la que, en lugar del tipo completo del 25 % indicado en la declaración del impuesto de sociedades de 2012 y en las cuentas anuales, se le aplicó un tipo del 12,5 %.
(141)
La Comisión comunicó estas conclusiones a las partes interesadas y recibió las observaciones de las autoridades chinas en las que estas indicaban que, de conformidad con el anuncio de transición (17), todos los beneficios concedidos en virtud de este régimen concluirían en 2012. Las autoridades chinas indicaron que, en consecuencia, en caso de imponerse derechos compensatorios, estos no podrían aplicarse al beneficio obtenido con arreglo a este régimen por una empresa incluida en la muestra durante el período de investigación. Se acepta este argumento, ya que en lo que respecta a esta empresa incluida en la muestra y en las circunstancias particulares del presente caso, la Comisión no tiene pruebas de que siga obteniendo un beneficio.
d) Conclusión
(142)
Aunque el régimen «dos años exentos y tres años al 50 %» ha sido objeto de medidas compensatorias en los reglamentos anteriores, la Comisión no impondría a esta empresa incluida en la muestra ningún derecho para compensar el beneficio constatado durante el período de investigación dado que no tiene pruebas de que el régimen en cuestión o cualquier variante del mismo estuviera en vigor para dicha empresa en la fecha de imposición de los derechos.
7.2. Empresas de alta y nueva tecnología
a) Introducción
(143)
En virtud de este programa, las empresas que demuestran que cumplen una serie de criterios pueden ser reconocidas como «empresa de alta y nueva tecnología» a fin de beneficiarse de una reducción del 15 % en su impuesto de sociedades en vez de estar sujetas al tipo normal del 25 %.
b) Base jurídica
(144)
La base jurídica de este programa la constituyen el artículo 28, apartado 2, de la Ley EIT y las medidas administrativas para la determinación de las empresas de alta y nueva tecnología (Guo Ke Fa Huo [2008] no 172), así como el artículo 93 del Reglamento de aplicación de la ley EIT y la comunicación de la administración fiscal del Estado sobre las cuestiones relativas al pago del impuesto sobre sociedades de las empresas de alta y nueva tecnología (Guo Shui Han [2008] no 985).
c) Conclusiones de la investigación
(145)
Este régimen se aplica a las empresas de alta y nueva tecnología reconocidas como tales por las autoridades chinas. Para poder acogerse a este régimen las empresas deben ser titulares de importantes derechos de propiedad intelectual independientes y cumplir los siguientes requisitos definidos en la base jurídica:
a)
su producción ha de estar incluida en el sector de productos de alta tecnología que reciben un apoyo estatal fundamental;
b)
sus gastos totales en I+D deben representar entre el 3 % y el 6 % de los ingresos totales por ventas;
c)
sus ingresos procedentes de los productos de alta y nueva tecnología deben representar el 60 % de los ingresos totales por ventas;
d)
el personal de I+D debe representar al 10 % del total de la plantilla;
e)
deben cumplir los demás requisitos de las medidas administrativas de 2008 para la determinación de las empresas de alta y nueva tecnología.
(146)
Se ha constatado que algunas de las empresas incluidas en la muestra, aunque no todas, se han acogido a este régimen a fin de pagar el 15 % del impuesto sobre sociedades en lugar del 25 %. Estas empresas, que habían solicitado el reconocimiento de empresas de nueva y alta tecnología, recibieron la notificación oficial de que cumplían los requisitos y de que tenían derecho a presentar su declaración del impuesto de sociedades en consecuencia.
d) Conclusión
(147)
Como ya señaló en los considerandos 322 a 326 de la anterior investigación sobre paneles solares, la Comisión considera que este régimen constituye una subvención a efectos del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), y del artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base porque hay una contribución financiera en forma de ingresos no percibidos por las autoridades chinas que confiere un beneficio a las empresas afectadas. El beneficio obtenido equivale al ahorro fiscal.
(148)
La subvención es específica a tenor del artículo 4, apartado 2, letra a), del Reglamento de base, ya que se limita a las empresas que reciben la certificación de empresas de nueva y alta tecnología y cumplen todos los requisitos de las medidas administrativas de 2008. Las empresas afectadas incluidas en la muestra recibieron esta certificación. La elegibilidad no es automática y ni la legislación ni la autoridad que lo concede han establecido criterios objetivos.
(149)
Tras la comunicación, las autoridades chinas impugnaron las conclusiones de la Comisión alegando que los criterios de subvencionabilidad eran objetivos y se aplicaban por igual a todas las empresas de China. La Comisión no está de acuerdo con la interpretación que hacen las autoridades chinas de las leyes y las disposiciones de aplicación, que muestran que el programa está limitado a determinados sectores y empresas apoyados por las autoridades chinas sobre la base de criterios que no parecen objetivos ni neutros, por ejemplo que su producción esté incluida en el sector de los «productos de alta tecnología que reciben un apoyo estatal fundamental».
(150)
La elegibilidad tampoco es automática, sino que depende de la concesión del certificado de empresa de alta y nueva tecnología expedido por las autoridades competentes según un procedimiento discrecional.
(151)
Por lo tanto, la Comisión considera que esta subvención debe estar sujeta a medidas compensatorias.
e) Cálculo del importe de la subvención
(152)
La Comisión ha calculado el importe de la subvención sujeta a derechos compensatorios como la diferencia entre la cuantía del impuesto que normalmente debería pagarse durante el período de investigación y la cuantía del impuesto realmente pagado durante el período de investigación por las empresas afectadas.
Empresas de alta y nueva tecnología
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Exención fiscal para los ingresos por dividendos entre empresas cualificadas residentes
a) Introducción
(153)
En la denuncia se alegaba que los productores exportadores de vidrio solar recibían subvenciones de otro régimen de exención de impuestos directos, a saber, una exención fiscal para los ingresos por dividendos entre empresas residentes cualificadas (18). Esto se inscribe en el marco de la práctica general de subvención en forma de exenciones o reducciones del impuesto sobre la renta indicada en el anuncio de inicio.
b) Base jurídica
(154)
La base jurídica de esa exención fiscal de los ingresos por dividendos la constituyen los artículos 25 y 26 de la Ley EIT y el artículo 83 del Reglamento de aplicación de dicha ley.
c) Conclusiones de la investigación
(155)
La Comisión constató que una empresa incluida en la muestra se había beneficiado de una exención fiscal sobre los ingresos por dividendos entre empresas cualificadas residentes. Esta empresa solicitaba directamente a la oficina tributaria local la deducción de los dividendos obtenidos por las inversiones de capital de la renta imponible.
d) Conclusión
(156)
La Comisión considera que se trata de una subvención en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), y del artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base puesto que existe una contribución financiera en forma de ingresos no percibidos por las autoridades chinas que confiere un beneficio a la empresa afectada. El beneficio obtenido por los beneficiarios equivale al ahorro fiscal.
(157)
En el documento de comunicación, la Comisión había declarado que este régimen de subvenciones es específico con arreglo al artículo 4, apartado 2, letra a), del Reglamento de base, ya que la legislación limita el acceso al mismo a empresas que son residentes en China y que han invertido en otras empresas residentes.
(158)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron estas conclusiones alegando que la exención del impuesto de los ingresos por dividendos entre empresas residentes cualificadas no puede considerarse específica, ya que el artículo 26, apartado 3, de la ley EIT establece que también pueden beneficiarse de dicha exención fiscal las empresas no residentes. Además, las autoridades chinas alegan que los criterios de elegibilidad son objetivos y se aplican a todas las empresas residentes con independencia de la industria, el producto o la localización geográfica.
(159)
Si bien es cierto que la ley EIT, facilitada por las autoridades chinas en el marco del presente procedimiento, dispone en su artículo 26, apartado 3, que también pueden acogerse a dicha exención del impuesto de los ingresos por dividendos las empresas no residentes, la Comisión sigue opinando, sin embargo, que se trata de un régimen de subvenciones específico. En efecto, el artículo 25 de la ley EIT confirma que esta exención fiscal está reservada a las industrias y los proyectos fomentados por el Estado. Por lo tanto, solo las industrias y los proyectos fomentados pueden tener acceso a este régimen. Como se ha explicado anteriormente en la sección 5.1.c), la industria del vidrio solar es una industria fomentada.
e) Cálculo del importe de la subvención
(160)
La Comisión ha calculado el importe de la subvención como la diferencia entre la cuantía del impuesto que normalmente debería pagarse durante el período de investigación y la cuantía del impuesto realmente pagado durante el período de investigación por las empresas afectadas.
Regímenes de exenciones sobre los ingresos por dividendos
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Otros regímenes de exenciones y reducciones fiscales directas
a) Introducción
(161)
Exceptuando los regímenes examinados en las secciones 7.1 a 7.3, la Comisión no encontró prueba alguna de la existencia de beneficios obtenidos por las empresas incluidas en la muestra en virtud de otros regímenes de exenciones y reducciones fiscales directas enumerados anteriormente en la sección C.4. No obstante, durante sus inspecciones la Comisión detectó otros dos regímenes fiscales de sociedades en las cuentas de una empresa incluida en la muestra, a saber, compensaciones por gastos en I+D y reembolso de los impuestos sobre bienes inmuebles y el impuesto sobre el uso del suelo. Estos regímenes están también considerados «regímenes de exenciones y reducciones fiscales directas» presentados en el anuncio de inicio, ya que constituyen medidas mediante las cuales las autoridades fiscales han rebajado los impuestos sobre sociedades o han reembolsado el impuesto sobre sociedades ya abonado. La compensación fiscal por gastos en I+D también está ligada al régimen de «compensación de impuestos a las EIE por sus actividades de I+D» que se menciona en la sección C.4.
b) Base jurídica
(162)
La base jurídica para la compensación fiscal por gastos en I+D es el artículo 30 de la ley EIT china.
(163)
En cuanto a las devoluciones del impuesto sobre bienes inmuebles y el impuesto sobre el uso del suelo, no se facilitó la legislación exacta con arreglo a la cual se concedieron estos beneficios, aunque la Comisión recibió una copia de una circular de las autoridades provinciales que acompañaba a la exención.
c) Conclusiones de la investigación
(164)
La Comisión constató que una empresa incluida en la muestra recibió compensaciones por gastos en I+D y devoluciones de los impuestos sobre bienes inmuebles y uso del suelo. El documento expedido por las autoridades provinciales restringe las devoluciones a las empresas de alta y nueva tecnología recientemente creadas.
d) Conclusión
(165)
Por lo que se refiere a la compensación por gastos en I+D, la Comisión considera que este régimen de subvenciones es específico puesto que el artículo 30 debe leerse en relación con el artículo 25 de la ley EIT, que establece que esta exención fiscal está reservada a las industrias y proyectos fomentados por el Estado. Por lo tanto, solo las industrias y los proyectos fomentados pueden acogerse a este régimen. Como se ha explicado anteriormente en la sección 5.1.c), la industria del vidrio solar es una industria fomentada.
(166)
Las devoluciones del impuesto sobre bienes inmuebles y sobre el uso del suelo eran específicas en términos de localización y tipo de industria. En la propuesta de consultas adicionales se invitó a las autoridades chinas a que proporcionaran más información sobre estos regímenes fiscales, pero declinaron hacerlo. Por consiguiente, a falta de otros datos disponibles, la Comisión ha actuado sobre la base de las pruebas recogidas en lo que se refiere a la aplicación de estos regímenes a las empresas incluidas en la muestra.
(167)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron las conclusiones de la Comisión alegando que en el documento de comunicación no había presentado ninguna prueba positiva en cuanto a la especificidad de estos regímenes. La información pormenorizada sobre la especificidad de estos regímenes se había comunicado exclusivamente a la empresa en cuestión, de la que no se habían recibido observaciones. La Comisión también ha facilitado más información sobre la especificidad de estos regímenes en los considerandos anteriores.
(168)
La Comisión considera que estos regímenes constituyen subvenciones a efectos del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), y del artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base porque hay una contribución financiera en forma de ingresos no percibidos por las autoridades chinas que confiere un beneficio a las empresas afectadas. El beneficio obtenido por los beneficiarios equivale al ahorro fiscal.
e) Cálculo del importe de la subvención
(169)
La Comisión ha calculado el importe de la subvención como la diferencia entre la cuantía del impuesto que normalmente debería pagarse durante el período de investigación y la cuantía del impuesto realmente pagado por la empresa afectada.
Regímenes del impuesto sobre sociedades
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programas en el ámbito de los impuestos indirectos y los aranceles de importación
(170)
La Comisión no ha detectado la concesión de beneficios en virtud de los programas de imposición indirecta y aranceles de importación enumerados anteriormente en la sección C.4 a ninguna de las empresas incluidas en la muestra.
9. Suministro gubernamental de mercancías y servicios por una remuneración inferior a la adecuada
9.1. Suministro de antimonio y de electricidad
(171)
No se constató ningún beneficio vinculado a la adquisición de antimonio o de electricidad por parte de las empresas incluidas en la muestra durante el período de investigación.
9.2. Concesión de derechos de uso del suelo
a) Introducción
(172)
Como ya se indicó en los considerandos 354 a 370 del Reglamento sobre los paneles solares, las empresas no pueden comprar directamente terrenos en China, sino únicamente un derecho de uso del suelo a las autoridades locales.
b) Base jurídica
(173)
La Ley de gestión del suelo de la República Popular China estipula que la tierra es propiedad del pueblo y no puede comprarse ni venderse, pero fija las condiciones en las que pueden venderse los derechos de uso del suelo a las empresas mediante licitación, oferta de precios o subasta.
c) Conclusiones de la investigación
(174)
En principio, un sistema de subasta permitiría al mercado determinar el precio de un derecho de uso del suelo particular y, por tanto, el precio se fijaría de manera independiente. Sin embargo, durante la visita de la Comisión, las autoridades chinas indicaron que, en todo caso, establecen un precio mínimo para cada categoría de suelo (el suelo se clasifica de 1 a 15 en función de la calidad de la parcela), por debajo del cual no puede caer el precio de los derechos de uso del suelo.
(175)
Las autoridades chinas también controlan la oferta de suelo, limitando a través de cuotas para cada provincia y año la superficie del suelo para la que pueden venderse derechos de uso con fines industriales o residenciales.
(176)
En cualquier caso, la Comisión no encontró ninguna prueba de que el precio del derecho de uso del suelo pagado por los productores exportadores incluidos en la muestra se hubiera fijado de manera independiente mediante subasta. La empresa a la que se adjudicaba el suelo ofrecía el precio de partida o cinco CNY más por metro cuadrado y, en la medida en que era el único licitador, se le concedía el derecho de uso del suelo.
(177)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron las conclusiones de la Comisión y alegaron que existía un verdadero procedimiento de subasta en la venta de los derechos de uso del suelo a la industria en China.
(178)
En primer lugar, las autoridades chinas defendieron la existencia de un verdadero sistema de subasta, ya que solamente intervenían para fijar el precio de partida como cualquier subastador. Se rechaza este argumento, ya que una subasta implica normalmente que el precio de partida sea fijado por un subastador independiente tras realizar una evaluación independiente, lo que no es el caso, puesto que el propietario del derecho de uso del suelo es al mismo tiempo el subastador.
(179)
A continuación, las autoridades chinas afirmaron que la finalidad de los precios mínimos es garantizar que el precio final no caiga por debajo del «valor de base del mercado» para el derecho de uso del suelo. No se presentó ninguna prueba para apoyar esta alegación, que es en sí misma circular, ya que el importe abonado por los derechos de uso del suelo (fijado por las autoridades) se considera el precio de mercado (en el que se basa a continuación el precio mínimo).
(180)
Las autoridades chinas declararon posteriormente que el hecho de que no hubiera otros licitadores en la subasta «no puede llevar a suponer que no se subastaran realmente los derechos de uso del suelo». De hecho, la conclusión de esta alegación es exactamente la contraria. Las autoridades chinas, pese a reiteradas solicitudes, no han presentado pruebas de que se haya fijado ni un solo precio para el derecho de uso del suelo mediante subasta, por lo que cabe concluir que son las autoridades quienes fijan el precio que paga la empresa. Si bien la presencia de varios licitadores no es imprescindible en todos los casos para determinar la existencia de un sistema basado en el mercado, la ausencia total de varios licitadores, tal como se constató con respecto a todas las empresas incluidas en la muestra, es una indicación clara de la ausencia de verdaderos precios de mercado.
(181)
En el caso de una empresa incluida en la muestra que pagó cinco CNY más por metro cuadrado que el precio fijado por las autoridades, la empresa indicó a la Comisión que la autoridad competente le había recomendado proceder de esta manera únicamente para que pareciera que se había celebrado una subasta. Por lo tanto, la Comisión no puede admitir este hecho como una prueba positiva de la existencia de un mercado de derechos de uso del suelo en China.
(182)
En efecto, las empresas incluidas en la muestra pagaron el precio fijado por las autoridades chinas. Como se explica en el Reglamento sobre los paneles solares (considerandos 361 a 370), el derecho de uso del suelo se ofrece a cambio de una remuneración muy inferior a la adecuada si se compara con una referencia de mercado como se indica en la letra e).
d) Conclusión
(183)
La Comisión llega a la conclusión de que la concesión de derechos de uso del suelo por parte de las autoridades chinas debe considerarse una subvención en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iii), y del artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base, en forma de suministro de bienes que confiere un beneficio a las empresas. Dado que la investigación no puso de manifiesto la existencia de un mercado operativo para la venta de derechos de uso del suelo en China, el recurso a un valor de referencia externo [véase la letra e)] demuestra que el importe abonado por los exportadores incluidos en la muestra a cambio de los derechos de uso del suelo es inferior al precio del mercado.
(184)
La subvención es específica en el sentido del artículo 4, apartado 2, letras a) y c), del Reglamento de base, ya que la Decisión no 40 del Consejo de Estado exige a las autoridades públicas que garanticen el suministro del suelo a las industrias fomentadas, entre las que se encuentra la industria del vidrio solar. El artículo 18 de la Decisión no 40 establece claramente que las industrias consideradas «restringidas» no tendrán acceso a los derechos de uso del suelo.
(185)
La situación del suelo en China se examina también en el documento de trabajo del FMI, que confirma que la concesión de derechos de uso del suelo a las industrias chinas no respeta las condiciones de mercado (19).
(186)
Las autoridades chinas refutaron la conclusión relativa a la especificidad alegando que las restricciones que figuran en la Decisión no 40 no pueden utilizarse para demostrar la concesión específica de un beneficio. Este argumento se rechazó puesto que el efecto de la Decisión no 40 es conceder derechos de uso del suelo a las industrias fomentadas. La producción de vidrio solar es una industria fomentada, y, por lo tanto, la concesión de derechos de uso del suelo para los fabricantes de vidrio solar está incluida en las disposiciones de la Decisión no 40.
(187)
Una empresa incluida en la muestra también cuestionó las conclusiones de la Comisión alegando que existía un mercado operativo en China para los derechos de uso del suelo. Sin embargo, su análisis del sistema de derechos de uso del suelo en China no conduce a la conclusión a la que pretende llegar, ya que no ha sido capaz de demostrar que el valor de los derechos de uso del suelo se fija de manera independiente; que estos derechos se venden mediante subastas independientes; que el precio se fija en el mercado como resultado de un procedimiento de licitación competitiva y que los precios no están distorsionados por las ayudas públicas.
(188)
Dicha empresa alegó a continuación que, además de que debería haber determinado la existencia de un mercado operativo y, en consecuencia, la ausencia de subvención, la Comisión debería comparar el precio de los derechos de uso del suelo de la empresa con un valor de referencia, es decir, los precios de los derechos de uso del suelo en la provincia en que está localizada la empresa. Habida cuenta de que la Comisión ha determinado que no existe un valor de referencia de mercado adecuado en dicha provincia, se rechazó este argumento.
e) Cálculo del margen de subvención
(189)
El beneficio es la diferencia entre el precio pagado por los derechos de uso del suelo y una referencia externa adecuada. Al igual que en el Reglamento sobre los paneles solares, esta referencia externa es el precio del mercado del suelo en el territorio aduanero diferenciado de Taiwán, Penghu, Kinmen y Matsu («el Taipei Chino»).
(190)
Tras la comunicación, las autoridades chinas cuestionaron el recurso al Taipei Chino como referencia y solicitaron más información sobre las razones por las que se considera adecuado. Como se explica en el considerando 467 del Reglamento sobre los paneles solares, la Comisión considera el Taipei Chino como referencia externa adecuada por las siguientes razones:
a)
el nivel de desarrollo económico, el PIB y la estructura económica en el Taipei Chino y en la mayoría de las provincias y ciudades de China en la que están localizados los productores exportadores incluidos en la muestra son comparables;
b)
la proximidad geográfica de China y el Taipei Chino;
c)
el alto grado de desarrollo de las infraestructuras industriales en el Taipei Chino y en muchas provincias chinas;
d)
los fuertes lazos económicos y los importantes intercambios comerciales entre el Taipei Chino y China;
e)
la gran densidad de población en muchas de las provincias de China y del Taipei Chino;
f)
la similitud entre el tipo de suelo y las operaciones utilizadas para construir la referencia pertinente en el Taipei Chino y en China;
g)
las características demográficas, lingüísticas y culturales comunes entre el Taipei Chino y China.
(191)
Teniendo en cuenta todos estos factores, la Comisión concluyó que, en condiciones de mercado, los precios de los derechos de uso del suelo en China para los productores exportadores incluidos en la muestra serían muy similares a los precios del suelo en el Taipei Chino.
(192)
Una empresa incluida en la muestra sugirió que si fuera necesario establecer una referencia externa convendría considerar el PIB de la provincia en la que esta estaba localizada y la referencia debería corresponder a «los actuales precios del suelo en Egipto, Armenia, Guatemala, Congo, Mongolia o Indonesia», ya que estos países habían alcanzado un nivel de desarrollo similar. Este argumento se rechazó por las razones que se exponen a continuación:
a)
el nivel de desarrollo económico no es el único factor utilizado para considerar el Taipei Chino una referencia adecuada;
b)
la empresa se refiere a la provincia donde está localizada y no a la ciudad, cuyo PIB per capita es mucho mayor que el de la provincia circundante, y
c)
no se presentan otros argumentos distintos del PIB para explicar por qué sería más adecuado preferir una de las otras referencias externas al Taipei Chino.
(193)
Tras la comunicación, otra empresa incluida en la muestra señaló que el recurso al Taipei Chino no era adecuado habida cuenta de las condiciones económicas en la provincia particular en la que dicha empresa estaba localizada, pero no propuso otra alternativa. A falta de otras propuestas de referencia se confirma el recurso al Taipei Chino.
(194)
A fin de fijar un precio de referencia para el suelo en cada año civil, se tomaron los precios medios del suelo en el Taipei Chino en 2012 establecidos por el Departamento de Industria del Ministerio de Asuntos Económicos y se ajustaron retroactivamente para tener en cuenta la inflación y el aumento del PIB. Como los derechos de uso del suelo son válidos durante un período de 50 años y se amortizan sobre esta base, el beneficio en el período de investigación corresponderá a 1/50 de la diferencia entre el precio de referencia y el precio realmente pagado.
(195)
El tipo de subvención establecido para el suministro del suelo por una remuneración inferior a la adecuada es el siguiente:
Suministro de derechos de uso del suelo a cambio de una remuneración inferior a la adecuada
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Conclusión sobre la subvención
(196)
De conformidad con las disposiciones del Reglamento de base, la Comisión ha calculado los importes de las subvenciones sujetas a derechos compensatorios para las empresas investigadas y para cada régimen, y ha sumado estas cifras para calcular el importe total de la subvención para la empresa durante el período de investigación.
(197)
Para calcular los márgenes de subvención globales que se indican más adelante, la Comisión ha calculado en primer lugar el porcentaje de la subvención, que es la relación entre el importe de la subvención y el volumen total de negocios de la empresa. Este porcentaje se ha utilizado a continuación para calcular la subvención aplicada a las exportaciones del producto afectado a la Unión durante el período de investigación.
(198)
A continuación se ha calculado el importe de la subvención por metro cuadrado del producto afectado exportado a la Unión durante el período de investigación y los márgenes calculados como porcentaje del valor cif de las mismas exportaciones por metro cuadrado.
(199)
Tras la comunicación, las autoridades chinas señalaron que al publicar los márgenes de subvención en el documento de comunicación la Comisión no había tenido en cuenta los márgenes de dumping calculados en el marco del procedimiento antidumping paralelo y que solo había tenido en cuenta la «doble contabilidad» al calcular el derecho aplicable.
(200)
Las autoridades chinas solicitaron que tanto el cálculo del margen como el cálculo del derecho deberían tener en cuenta, en su caso, el dumping causado por las subvenciones.
(201)
Dado que las medidas se limitan al margen de perjuicio, estas consideraciones no incidirían en los derechos efectivamente impuestos. Por consiguiente, la Comisión no consideró necesario examinar el fondo de estas alegaciones.
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. PERJUICIO
1. Definición de la industria de la Unión y de la producción de la Unión
(202)
Tras el inicio del procedimiento se dieron a conocer ocho productores que fabricaban el producto similar en la Unión durante el período de investigación. La Comisión no tiene conocimiento de otros productores del producto similar en la Unión y considera, por tanto, que esos ocho productores de la Unión constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 9, apartado 1, del Reglamento de base (en adelante, «la industria de la Unión»).
(203)
Para determinar la producción total de la Unión durante el período de investigación se utilizó toda la información disponible sobre la industria de la Unión, tanto la facilitada por el denunciante como los datos macroeconómicos recabados de la asociación de productores de la Unión (Glass for Europe) y las respuestas del cuestionario enviado a los productores de la Unión incluidos en la muestra. Para los productores de la Unión incluidos en la muestra, los datos se cotejaron con las respuestas al cuestionario. Partiendo de esta base, se consideró que la producción total de la Unión ascendió a 21 734 000 m2 durante el período de investigación.
(204)
Tras la comunicación, las autoridades chinas señalaron diferencias entre los datos citados en el documento de comunicación y los que figuran en la denuncia relativos a la industria de la Unión. También afirmaron que este hecho demuestra la ausencia de pruebas creíbles y objetivas y la falta de credibilidad de las conclusiones alcanzadas por la Comisión.
(205)
Las diferencias constatadas por las autoridades chinas entre los datos que figuran en la denuncia y el documento de comunicación obedecen al hecho de que todos los datos relativos a los productores de la Unión incluidos en la muestra se verificaron in situ y se actualizaron en caso necesario. Puesto que la muestra representa el 79 % del total de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, la Comisión no puede aceptar el argumento de que las pruebas utilizadas para llegar a las conclusiones no son objetivas ni creíbles.
2. Determinación del mercado pertinente de la Unión
(206)
Ninguna producción de los productores de la Unión incluidos en la muestra estaba destinada a un uso cautivo. Por lo tanto, no hubo necesidad de realizar un análisis separado de las ventas cautivas.
3. Consumo de la Unión
(207)
El consumo de la Unión se determinó sobre la base del volumen de ventas total en el mercado de la Unión de todos los productores de la Unión, menos sus exportaciones y más las importaciones procedentes de China y de otros terceros países. El consumo de la Unión se basó en los datos proporcionados por el denunciante y por Glass for Europe y, en la medida de lo posible, se cotejó con las respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(208)
El consumo de la Unión evolucionó como sigue:
Cuadro 1
Consumo de la Unión (1 000 m2)
2009
2010
2011
PI
Consumo total de la Unión
16 596
28 239
33 993
27 412
Índice
100
170
205
165
Fuente: Glass for Europe, el denunciante y las respuestas al cuestionario de los productores de la Unión.
(209)
En el período considerado, el consumo total de la Unión aumentó un 65 % entre 2009 y 2011, pero se redujo durante el período de investigación en comparación con 2011. El consumo en 2012 permaneció significativamente por encima del nivel de 2009. Esto se debe principalmente al incremento del consumo del producto final, en particular, los módulos solares (véase la sección E.2.3).
4. Importaciones procedentes del país afectado
4.1. Volumen y cuota de mercado de las importaciones subvencionadas procedentes del país afectado
(210)
Puesto que el vidrio solar se importa en la Unión con el código NC 7007 19 80 - Otros - Vidrio de seguridad formado por hojas encoladas, que abarca otros productos que no son objeto de la presente investigación, no se pudieron utilizar datos de Eurostat para determinar ni los volúmenes ni los valores de importación. Estos se basaron en los datos proporcionados por el denunciante y por Glass for Europe. Las importaciones subvencionadas en la Unión procedentes del país afectado evolucionaron como sigue:
Cuadro 2
Volumen de importaciones (1 000 m2) y cuota de mercado
2009
2010
2011
PI
Volumen de las importaciones procedentes de China (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Índice
100
171
513
696
Cuota de mercado
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Índice
100
100
250
421
Fuente: Glass for Europe y la denuncia.
(211)
En el período considerado, el volumen de las importaciones subvencionadas del producto afectado en la Unión experimentó un considerable aumento del 596 %. Esto dio lugar a un aumento significativo de la cuota de mercado de las importaciones procedentes de China del producto afectado en el mercado de la Unión (del 7,2 % al 30,5 %).
(212)
El consumo de la Unión también ha aumentado hasta 2012. En dicho año, los productores exportadores chinos lograron aumentar su volumen total de importaciones pese a la contracción registrada por el mercado de la Unión.
(213)
Tras la comunicación, las autoridades chinas alegaron que la Comisión había exagerado los datos, ya que las estadísticas de exportación apuntaban a un nivel mucho más bajo de exportaciones durante el período de investigación que el volumen de importaciones que se indica en el documento de comunicación y pidieron explicaciones sobre el método de cálculo de dichos volúmenes.
(214)
La Comisión indica, en primer lugar, que las estadísticas de exportación presentadas por las autoridades chinas, que incluyen todos los tipos de vidrio templado - son más de 2,5 veces inferiores a lo que indican las estadísticas de Eurostat con respecto a todo el código NC ex 7007 19 80 para 2012. Por lo tanto, no puede considerarlas razonablemente fiables.
(215)
La Comisión basó sus cálculos en la información facilitada por el denunciante y por Glass for Europe. Estos datos están disponibles en el expediente no confidencial. La Comisión cotejó dicha información con los datos verificados que proporcionaron los productores exportadores incluidos en la muestra y los demás productores exportadores que cooperaron. Como se ha señalado en la sección A3.3, los productores exportadores que cooperaron representaban cerca del 100 % de las exportaciones notificadas de vidrio solar a la Unión durante 2012. Por consiguiente, la Comisión no tiene motivos para creer que la información en la que basó sus conclusiones sea incorrecta. Además, las autoridades chinas no facilitaron pruebas para justificar su alegación.
4.2. Precios de las importaciones subvencionadas procedentes del país afectado y subcotización de los precios
(216)
El precio medio de las importaciones subvencionadas en la Unión procedentes del país afectado evolucionó como sigue:
Cuadro 3
Precios de las importaciones (EUR/m2)
2009
2010
2011
PI
China
6,02
6,10
4,96
4,38
Índice
100
101
82
73
Fuente: Denunciante y respuestas al cuestionario de los productores exportadores chinos.
(217)
El precio medio de importación del producto afectado disminuyó un 27, 2 % durante el período considerado, pasando de 6,02 EUR/m2 en 2009 a 4,38 EUR/m2 en el período de investigación.
(218)
Para determinar la subcotización de los precios durante el período de investigación, se compararon los precios de venta medios ponderados por tipo de producto que los productores de la Unión incluidos en la muestra cobraban a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados al precio de fábrica, con los correspondientes precios medios ponderados por tipo de producto de las importaciones de los productores chinos incluidos en la muestra cobrados al primer cliente independiente en el mercado de la Unión, establecidos a partir del precio cif con ajustes al alza, por ejemplo, 0,40 EUR/m2 por costes relativos a trámites aduaneros, manipulación y carga y 3 % por derechos de importación. Estos ajustes aumentan el precio, en función del número de control del producto, entre un 7 % y un 15 %, es decir, una media ponderada del 11 %.
(219)
La comparación de los precios se efectuó por tipo de producto para las transacciones en la misma fase comercial, debidamente ajustada, como se indica en el considerando anterior, y tras deducir bonificaciones y descuentos. El resultado de esta comparación, expresada en porcentaje del volumen de negocio de los productores de la Unión incluidos en la muestra en el período de investigación, mostró un margen de subcotización media ponderada por empresa de entre el 10,6 % y el 26,7 % de los precios de los productores de la Unión incluidos en la muestra por las importaciones subvencionadas del producto afectado.
5. Situación económica de la industria de la Unión
(220)
De conformidad con el artículo 8, apartado 5, del Reglamento de base, el examen de los efectos de las importaciones subvencionadas sobre la industria de la Unión incluyó una evaluación de todos los factores e índices económicos pertinentes que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
(221)
Como se indica en la sección A.3.2, se utilizó el muestreo para examinar el posible perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(222)
A efectos del análisis del perjuicio, la Comisión estableció una distinción entre indicadores de perjuicio macroeconómicos y microeconómicos. La Comisión analizó los indicadores macroeconómicos para el período considerado sobre la base de los datos facilitados por Glass for Europe y el denunciante en relación con todos los productores de la Unión. La Comisión analizó los indicadores microeconómicos sobre la base de las respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(223)
A efectos de la presente investigación, se evaluaron los siguientes indicadores macroeconómicos: producción, capacidad de producción, utilización de la capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado, crecimiento, empleo, productividad, magnitud del margen de subvención y recuperación respecto de prácticas de subvención anteriores.
(224)
Se evaluaron los siguientes indicadores microeconómicos: precios medios por unidad, coste unitario, costes laborales, existencias, rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital.
(225)
Un productor exportador alegó que la Comisión no había realizado el análisis del perjuicio con arreglo al artículo 8, apartados 1 y 4, del Reglamento de base, puesto que se había basado en dos conjuntos de datos separados y presuntamente incompatibles, a saber, los indicadores de perjuicio macroeconómicos y microeconómicos. Además, alegó que la supuesta incoherencia de los análisis basados en los dos conjuntos de datos arroja serias dudas sobre la idoneidad, la equidad y la objetividad de la imagen global del perjuicio.
(226)
La misma parte se refirió a varias investigaciones anteriores en las que las instituciones de la Unión habrían clasificado erróneamente diferentes conjuntos de datos como micro y macro datos.
(227)
La Comisión no acepta esta alegación. La metodología aplicada se utiliza en caso de muestreo para analizar la situación de la industria de la Unión y tener en cuenta no solo las tendencias observadas en la muestra, sino también las de la industria de la Unión en su conjunto. En el análisis se tuvieron en cuenta todos los factores establecidos en el artículo 8, apartado 4, del Reglamento de base y la conclusión sobre el perjuicio se basó en todos ellos. En consecuencia, el análisis del perjuicio se llevó a cabo de acuerdo con el artículo 8, apartados 1 y 4 del Reglamento de base.
6. Indicadores macroeconómicos
6.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(228)
Durante el período considerado, la producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad totales de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 4
Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
2009
2010
2011
PI
Capacidad de producción (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Índice 2009
100
114
124
140
Volumen de producción (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Índice
100
167
178
124
Utilización de la capacidad
45 %
66 %
64 %
40 %
Índice
100
146
143
88
Fuente: Denunciante y respuestas al cuestionario de los productores de la Unión.
(229)
La producción de la industria de la Unión aumentó durante el período considerado paralelamente al consumo. Ya al principio del período considerado, la industria de la Unión tenía un exceso de capacidad de producción. Debido al rápido aumento del consumo de la Unión, dicho exceso de capacidad se redujo hasta 2011. Esto se explica porque la capacidad de producción creció más lentamente que el consumo de la Unión. La capacidad de producción siguió aumentando en 2012, mientras que el consumo de la Unión disminuyó. La producción aumentó entre 2009 y 2011 y luego se redujo un 30 % durante el período de investigación. Debido a las capacidades existentes, la industria de la Unión pudo aumentar rápidamente la producción para responder al fuerte crecimiento en la demanda de la Unión hasta 2011. Al mismo tiempo, como reacción al crecimiento observado entre 2009 y 2011, la industria de la Unión añadió nueva capacidad que en parte solo se reflejó en la producción en el período de investigación. Ello dio como resultado un fuerte descenso de la capacidad de utilización en el período de investigación, en comparación con años anteriores.
(230)
Si bien durante el período considerado la industria de la Unión aumentó su capacidad en respuesta a un aumento del consumo, la producción de la industria de la Unión creció a un ritmo inferior al del consumo y la utilización de la capacidad después de un aumento sustancial en los tres primeros años del período considerado disminuyó durante el período de investigación. Esto coincidió con un aumento de la cuota de mercado de las importaciones subvencionadas procedentes del país afectado y de la situación de competencia desleal a la que se enfrentan los principales usuarios de la industria de la Unión en el sector de los paneles solares debido a las subvenciones y al dumping practicados por China también en dicho sector.
6.2. Volumen de ventas y cuota de mercado
(231)
Durante el período considerado, el volumen de ventas y la cuota de mercado de la industria de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 5
Volumen de ventas y cuota de mercado
2009
2010
2011
PI
Volumen de ventas (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Índice
100
172
181
123
Cuota de mercado
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Índice
100
101
88
74
Fuente: Glass for Europe, el denunciante y las respuestas al cuestionario de los productores de la Unión.
(232)
Durante el período considerado, el volumen de ventas de la industria de la Unión aumentó un 22,7 %. No obstante, en el contexto de un aumento del consumo del 65 %, esto representó un descenso de la cuota de mercado de la industria de la Unión, que pasó del 88,6 % en 2009 al 65,8 % en el período de investigación, esto es, un descenso del 25,7 % durante el período considerado. Las ventas de la industria de la Unión aumentaron mucho menos que las importaciones subvencionadas procedentes del país afectado. Por tanto, los productores de la Unión no pudieron beneficiarse plenamente del aumento del consumo y su cuota de mercado disminuyó durante el período considerado.
6.3. Crecimiento
(233)
Si se compara con la evolución del consumo, el crecimiento de la industria de la Unión se refleja en sus indicadores de volumen como la producción y las ventas, y en su cuota de mercado. Pese a un incremento del consumo durante el período considerado, la cuota de mercado de los productores de la Unión no aumentó al mismo ritmo. La cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó durante el período considerado. Durante el mismo período, la cuota de mercado de las importaciones procedentes de China aumentó un 321 %. El hecho de que la industria de la Unión no lograra crecer en consonancia con el crecimiento del mercado tuvo un impacto global negativo sobre su situación económica.
6.4. Empleo y productividad
(234)
En el período considerado, el empleo y la productividad evolucionaron como sigue:
Cuadro 6
Empleo y productividad
2009
2010
2011
PI
Empleo: equivalente a tiempo completo (ETC)
565
792
932
857
Índice
100
140
165
152
Productividad (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Índice
100
119
108
82
Fuente: Denunciante y respuestas al cuestionario de los productores de la Unión.
(235)
En general, el empleo aumentó un 52 % entre 2009 y el período de investigación. No obstante, el aumento se produjo en el período hasta 2011, cuando alcanzó un máximo de 932 equivalentes a tiempo completo (ETC), y disminuyó posteriormente hasta los 857 ETC durante el período de investigación. La productividad aumentó solo ligeramente en 2010 y en 2011 en comparación con 2009. Ello se debe en parte al hecho de que la producción del producto similar está altamente automatizada y requiere poco personal. Sin embargo, durante el período de investigación disminuyó un 24,4 % en comparación con 2011 debido a una reducción de la producción de alrededor del 30 % durante el mismo período, lo que incidió negativamente en la utilización de la capacidad.
(236)
Por lo tanto, el empleo disminuyó durante el período de investigación en respuesta a la evolución de la producción de la Unión del producto similar durante dicho período.
6.5. Magnitud del margen de subvención y recuperación de los efectos de las subvenciones anteriores
(237)
Todos los márgenes de subvención se sitúan significativamente por encima del nivel de minimis. Habida cuenta del volumen y los precios de las importaciones procedentes del país afectado, la repercusión de la magnitud de los márgenes reales de subvención en la industria de la Unión puede considerarse sustancial.
(238)
Al ser esta la primera investigación antisubvenciones sobre el producto afectado, la recuperación de prácticas de subvención no influye en la evaluación.
7. Indicadores microeconómicos
(239)
Como se ha señalado anteriormente, los indicadores microeconómicos se analizan sobre la base de las respuestas al cuestionario proporcionadas por los productores de la Unión incluidos en la muestra. La mayoría de los productores de la Unión incluidos en la muestra realizaron su inversión inicial e iniciaron la producción del producto similar en 2009. A pesar de que la mayoría de los productores de la Unión incluidos en la muestra ya operaban en el sector del vidrio con anterioridad, todas las empresas tuvieron que invertir en instalaciones especializadas de vidrio solar, que son totalmente independientes de la producción de vidrio normal, ya que la pureza y el contenido en hierro del vidrio es muy diferente, así como la calidad global. Además, a diferencia del vidrio normal, el vidrio solar debe templarse y se le añade, por último, un revestimiento. En consecuencia, todos los indicadores analizados a continuación están influidos significativamente por esta fase de puesta en marcha en 2009. A fin de mostrar las tendencias sin el impacto distorsionador de la fase de puesta en marcha de las empresas incluidas en la muestra, se proporcionan también los índices correspondientes a 2010.
7.1. Precios y factores que inciden en los precios
(240)
Los precios medios de venta de los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados en la Unión evolucionaron como sigue en el período considerado.
Cuadro 7
Precios medios de venta en la Unión
2009
2010
2011
PI
Precio de venta unitario medio en el mercado de la Unión (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Índice 2009
100
85
84
77
Índice 2010
117
100
98
90
Coste unitario de producción (EUR/tonelada)
13,13
8,38
8,44
9,34
Índice 2009
100
64
64
71
Índice 2010
157
100
101
112
Fuente: Respuestas al cuestionario de los productores de la Unión.
(241)
Los precios unitarios de venta disminuyeron de forma constante durante todo el período considerado, pero el descenso fue especialmente acusado durante el período de investigación, cuando experimentaron una caída del 7,9 % en comparación con 2011, del 9,5 % en comparación con 2010 y del 23 % en comparación con 2009. La disminución de los precios de venta de los productores de la Unión fue más lenta que la registrada para los precios de venta de los productos procedentes del país afectado. Por ejemplo, la disminución de los precios chinos fue del 11 % entre 2011 y 2012, mientras que los precios de la Unión cayeron un 8 % durante el mismo período.
(242)
A pesar de la notable diferencia entre el precio de venta unitario de la industria de la Unión y los precios de las importaciones chinas, como se explica en la sección D.4.2, la subcotización real sobre la base de una comparación por tipo de producto era mucho más baja, a saber, entre el 10,6 % y el 26,7 % en el período de investigación. Esto se debe al hecho de que no todos los tipos de productos producidos por la industria de la Unión eran exportados por los productores exportadores chinos incluidos en la muestra.
(243)
Tras la comunicación, las autoridades chinas alegaron que la Comisión no había tenido en cuenta la diferencia de los tipos de productos exportados por los productores exportadores chinos y los vendidos por los productores de la Unión a la hora de evaluar los precios chinos medios. El hecho de mencionar que existía una gran diferencia entre el precio medio de venta de la industria de la Unión y el precio medio de venta de los productores exportadores chinos daba una imagen distorsionada de la realidad debido a la brecha entre los precios de venta de la Unión y los precios de importación de China.
(244)
Como se ha indicado anteriormente, la Comisión efectuó una comparación detallada por tipo de producto a fin de determinar la subcotización, que indudablemente forma parte del análisis del perjuicio. Además, señaló claramente la causa de las diferencias, a saber, que los productores exportadores chinos no producían todos los tipos de productos producidos por la industria de la Unión. Por consiguiente, no puede afirmarse que la Comisión hiciera una presentación distorsionada y engañosa de los hechos.
(245)
El coste unitario de producción aumentó más de un 10 % entre 2011 y el período de investigación, mientras que entre 2010 y 2011 se mantuvo relativamente estable. En general, el coste de producción siguió la tendencia de los precios de venta entre 2009 y 2011. El aumento en el coste unitario de producción en 2012 se debió a la disminución del volumen de producción.
(246)
Las autoridades chinas también alegaron que la disminución del precio de venta unitario medio durante el período considerado se debió, entre otras cosas, a la mayor eficiencia de la producción. Además, el aumento del coste unitario de producción en 2012 no se debió probablemente a la disminución en el volumen de producción sino al aumento de la capacidad de producción.
(247)
De hecho, los aumentos de eficiencia durante el período 2009-2011 redujeron el coste unitario de producción y, por lo tanto, contribuyeron al descenso del precio de venta unitario. Sin embargo, la Comisión comprobó que durante el período de investigación el precio medio de venta disminuyó muy por debajo del coste unitario medio de producción, cubriendo solo un 88 % de este último. Al mismo tiempo, el aumento de la capacidad de producción de las empresas incluidas en la muestra no podía haber sido la causa del aumento de su coste unitario de producción. Efectivamente, la capacidad de producción aumentó solo un 2,6 % entre 2011 y 2012, mientras que el coste unitario de producción aumentó un 10,6 % durante el mismo período. Por consiguiente, se rechazan estas alegaciones.
7.2. Costes laborales
(248)
Durante el período considerado, los costes laborales medios de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 8
Costes laborales medios por empleado
2009
2010
2011
PI
Costes medios por empleado (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Índice 2009
100
98
107
112
Índice 2010
102
100
109
114
Fuente: Respuestas al cuestionario de los productores de la Unión.
(249)
Entre 2009 y el período de investigación, los costes laborales medios por empleado registraron un aumento constante global del 12 %. No obstante, entre 2011 y el período de investigación el aumento fue notable (+ 4,8 %). El aumento global de los costes de la mano de obra es imputable a los gastos soportados por algunos productores de la Unión debido al descenso de la actividad en las fábricas entre 2011 y el período de investigación o, lo que es lo mismo, por la necesidad de pagar a los empleados a pesar de que en realidad no estaban trabajando.
7.3. Existencias
(250)
Durante el período considerado, los niveles de existencias de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 9
Existencias
2009
2010
2011
PI
Existencias de cierre (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Índice 2009
100
122
108
115
Índice 2010
82
100
88
95
Fuente: Respuestas al cuestionario de los productores de la Unión.
(251)
Las existencias aumentaron un 7,3 % entre 2011 y el período de investigación y un 15 % entre 2009 y el período de investigación, mientras que experimentaron un descenso del 11,6 % entre 2010 y 2011.
(252)
Tras la comunicación, las autoridades chinas alegaron que la evolución en las existencias es irrelevante, ya que su aumento, tanto en términos absolutos como en términos relativos, era muy bajo.
(253)
Habida cuenta de la evolución de los precios, no es lógico que un productor acumule muchas existencias, ya que su valor disminuye rápidamente. Cabría esperar, por tanto, que los productores de la Unión tuvieran existencias limitadas del producto similar. Por lo tanto, el aumento de las existencias del producto similar entre 2011 y el período de investigación, aunque muy limitado, es un indicador pertinente para establecer si la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante. El elevado volumen de existencias en 2010 en términos absolutos debe considerarse en un contexto en el que las ventas fueron mucho más elevadas en ese año que en el período de investigación.
7.4. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital
(254)
Durante el período considerado, la rentabilidad, el flujo de caja, las inversiones y el rendimiento de las inversiones de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 10
Rentabilidad, flujo de caja, inversiones y rendimiento de las inversiones
2009
2010
2011
PI
Rentabilidad
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Índice 2009
100
241
240
129
Índice 2010
- 244
100
99
- 174
Flujo de caja (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Índice 2009
100
337
355
229
Índice 2010
-73
100
113
21
Inversiones (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Índice 2009
100
40
17
23
Índice 2010
253
100
42
59
Rendimiento de las inversiones
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Índice 2009
100
339
393
66
Índice 2010
-72
100
139
- 120
Fuente: Respuestas al cuestionario de los productores de la Unión.
(255)
La rentabilidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra se determinó expresando el beneficio neto antes de impuestos obtenido en las ventas del producto similar a clientes no vinculados de la Unión como porcentaje del volumen de negocios de estas ventas.
(256)
En 2009, la mayoría de productores de la Unión incluidos en la muestra registraron pérdidas, que, como se explica en la sección D.7, se debieron principalmente al hecho de que habían comenzado la producción del producto similar en ese momento. En 2010 el beneficio medio ascendía ya al 8,31 %. Después, la rentabilidad experimentó un ligero descenso en 2011, cuando empezaron a aumentar las importaciones subvencionadas. Por último, la industria sufrió pérdidas significativas durante el período de investigación, fundamentalmente un descenso del 276,6 % en comparación con 2011.
(257)
La tendencia del flujo de caja neto, que es la capacidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra para autofinanciar sus actividades, experimentó un pronunciado descenso del 81 % entre 2011 y el período de investigación. Aumentó progresivamente a partir de 2010 y, en conjunto, se incrementó durante el período considerado.
(258)
El rendimiento de las inversiones se expresó como el beneficio en porcentaje del valor contable neto de las inversiones.
(259)
El cuadro 10 muestra que, tras la fase de puesta en marcha en 2009, año en que la industria realizó importantes inversiones en el producto similar, las inversiones disminuyeron constantemente entre 2009 y 2011, para aumentar de nuevo en el período de investigación. Sin embargo, las inversiones se mantuvieron a un nivel bajo en el período de investigación en comparación con los niveles de 2009. Las inversiones efectuadas durante el período de investigación estuvieron principalmente relacionadas con la I+D, así como con la mejora y el mantenimiento de la tecnología y los procesos de producción a fin de mejorar la eficiencia. En particular, la industria invirtió en nuevos tipos del producto que no se importaban de China durante el mismo período y que son intensivos en investigación e innovación.
(260)
En cambio, el rendimiento de las inversiones disminuyó un 34 %, entre 2009 y 2012, aunque había experimentado un incremento constante antes del período de investigación. En otras palabras, aumentó un 293 % entre 2009 y 2011, pero descendió un 186 % durante el período de investigación en comparación con 2011. La caída de 2012 es una consecuencia lógica de la pérdida sufrida por la industria de la Unión durante el período de investigación.
(261)
Por lo que respecta a la capacidad de reunir capital, se constató un deterioro constante de la capacidad de la industria de la Unión para generar efectivo para el producto similar y, por consiguiente, un debilitamiento de la situación financiera de la industria de la Unión.
8. Conclusión sobre el perjuicio
(262)
El análisis de la situación de la industria de la Unión muestra una clara tendencia a la baja de la mayoría de indicadores del perjuicio. En el contexto de un aumento general del consumo, la producción global se incrementó en el período considerado. Aunque el volumen de ventas aumentó, la cuota de mercado de la industria de la Unión se contrajo en el período considerado debido al mayor aumento del consumo durante dicho período. El precio medio de venta registró un acusado descenso durante todo el período considerado, repercutiendo negativamente en todos los indicadores de rendimiento financiero, como la rentabilidad, el flujo de caja, el rendimiento de las inversiones y la capacidad para obtener capital.
(263)
Durante el período considerado aumentó el volumen global de ventas de la industria de la Unión. No obstante, este aumento fue acompañado de un importante descenso del precio medio de venta, así como de una importante reducción de la cuota de mercado de la industria de la Unión.
(264)
En vista de lo anterior, la investigación confirmó, en particular, que los precios de venta de la industria de la Unión son inferiores a sus costes de producción durante el período de investigación, con el consecuente efecto negativo en la rentabilidad de la industria de la Unión, que alcanzó unos niveles negativos significativos durante el período de investigación.
(265)
No obstante, la capacidad evolucionó positivamente entre 2009 y el período de investigación. Además, aunque las inversiones se redujeron entre 2009 y el período de investigación, aumentaron entre 2011 y el período de investigación. Esto se debe al hecho de que, como se explica en la sección D.7.4, las empresas incluidas en la muestra siguieron invirtiendo en el producto similar concentrándose principalmente en tipos del producto en segmentos del mercado intensivos en investigación e innovación en los que todavía no había exportaciones del país afectado. Al mismo tiempo, es evidente que para poder rebajar los costes fijos y lograr economías de escala la industria de la Unión también debe ser capaz de producir y vender volúmenes importantes de tipos de productos más básicos, que actualmente compiten con las importaciones subvencionadas procedentes de China.
(266)
Tras la comunicación, las autoridades chinas denunciaron la falta de coherencia en la evaluación de la Comisión, que señalaba que las inversiones eran principalmente en I+D, al tiempo que argumentaba que la capacidad había aumentado en el período de investigación en previsión del aumento de la demanda. Estas declaraciones no son incoherentes sino complementarias: las inversiones en nuevos tipos de productos durante el mismo período conducen inevitablemente a un incremento de la capacidad. Además, aunque dichas inversiones aumentaran en efecto los costes de la industria de la Unión, constituyen al mismo tiempo un importante indicador de los esfuerzos que realiza para seguir siendo competitiva.
(267)
Por lo tanto, se puede concluir que la industria de la Unión no solo sufrió un perjuicio importante durante el período de investigación, sino que también buscó activamente formas de reducir su exposición a las importaciones subvencionadas del producto afectado mediante el desarrollo de productos innovadores que todavía no se importan del país en cuestión.
(268)
Habida cuenta de lo anterior, se llega a la conclusión de que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante en el sentido del artículo 8, apartado 5, del Reglamento de base.
E. CAUSALIDAD
(269)
De conformidad con el artículo 8, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si las importaciones subvencionadas procedentes del país afectado han causado un perjuicio a la industria de la Unión en un grado que pudiera considerarse importante. Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones subvencionadas, que pudiesen haber perjudicado al mismo tiempo a la industria de la Unión, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por esos otros factores no se atribuyera a las importaciones subvencionadas.
1. Efecto de las importaciones subvencionadas
(270)
La investigación reveló un incremento del 596 % en el volumen de las importaciones y del 366 % en su cuota de mercado durante el período considerado. Se confirma, por tanto, que tanto el volumen como la cuota de mercado de las importaciones del producto afectado registraron un considerable aumento durante el período considerado. La coincidencia en el tiempo entre el aumento de las importaciones subvencionadas y la pérdida de cuota de mercado de la industria de la Unión es evidente. En otras palabras, las importaciones aumentaron a un ritmo mucho más rápido que el mercado de la Unión y los productores de la Unión perdieron cuota de mercado en favor de las importaciones subvencionadas procedentes de China. Como se señala en la sección D.4.2, la investigación también puso de manifiesto que las importaciones subvencionadas subcotizaron los precios de la industria de la Unión durante el período de investigación.
(271)
La investigación mostró asimismo que los precios de las importaciones subvencionadas disminuyeron un 27,2 % durante el período considerado, lo que acentuó las diferencias entre los precios de los productores de la Unión y los de los productores exportadores. A fin de hacer frente a esta presión significativa de los precios, la industria de la Unión realizó un considerable esfuerzo para reducir los costes de producción. A pesar de los esfuerzos, los precios excepcionalmente bajos de las importaciones chinas forzaron a la industria de la Unión a bajar aún más sus precios de venta, que alcanzaron niveles no rentables. Después de la fase de puesta en marcha en 2009, los productores de la Unión habían alcanzado niveles de beneficios estables en 2010 y 2011. Sin embargo, en el período de investigación las pérdidas registradas fueron significativas.
(272)
Tras la comunicación, algunas partes interesadas cuestionaron la conclusión de la Comisión relativa a la existencia de un nexo causal entre el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión y las importaciones subvencionadas procedentes de China. Alegaron que no existe coincidencia en el tiempo entre el perjuicio sufrido y el aumento de las importaciones procedentes del país afectado, ya que las importaciones chinas aumentaron significativamente entre 2009 y 2011. Por otra parte, el precio medio de las importaciones chinas en 2011 era de 4,96 euros/m2, bastante similar al de 2012 (4,38 euros/m2).
(273)
Las mismas partes alegaron que la conclusión de que el perjuicio sufrido por la industria de la Unión debía atribuirse a las importaciones chinas en 2012 contradice la conclusión de que las importaciones chinas no habían tenido presuntamente ningún impacto negativo el año anterior, aunque el precio medio de importación era muy similar.
(274)
Las partes también alegaron que la coincidencia en el tiempo entre el perjuicio importante sufrido y las importaciones chinas subvencionadas no puede evaluarse sobre la base de la totalidad del período considerado, desde 2009 hasta el final del período de investigación, sin tener en cuenta las tendencias observadas en el transcurso de dicho período.
(275)
Desde el principio del período considerado hasta el final del período de investigación, las importaciones aumentaron un 596 % y experimentaron un incremento del 321 % en su cuota de mercado. Los precios de importación disminuyeron un 27,2 % durante el período considerado.
(276)
Es cierto que el margen de beneficio de la industria de la Unión en 2011 fue solo ligeramente inferior al de 2010, a pesar del importante aumento de las importaciones procedentes de China ya desde 2011. Sin embargo, durante 2011 el consumo de vidrio solar en la Unión aumentó perceptiblemente, es decir, un 20,4 % entre 2010 y 2011, mientras que las importaciones procedentes de China aumentaron un 150 % durante el mismo período. En el período de investigación, mientras que el consumo cayó efectivamente en poco más del 19 %, el volumen de las importaciones chinas siguió aumentando en más de un 35 %. Esto muestra claramente la coincidencia en el tiempo entre el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión en el período de investigación, y el fuerte incremento de las importaciones chinas subvencionadas. Además, es lógico que pase algún tiempo antes de que los productores de la Unión perciban algunos de los efectos negativos del aumento de las importaciones subvencionadas (por ejemplo, pérdida de clientes y pérdidas en general, disminución del rendimiento de las inversiones y el flujo de caja, etc.). Por tanto, se rechaza la alegación.
(277)
La Comisión analizó asimismo las tendencias observadas durante el período considerado. El hecho de que, en 2011, la industria de la Unión seguía siendo en efecto rentable aunque las importaciones chinas ya habían aumentado en ese año no afecta a la conclusión de que en el período de investigación se produjera una coincidencia en el tiempo entre el perjuicio sufrido por la industria de la Unión y el aumento constante de las importaciones chinas subvencionadas.
(278)
En el período de investigación, mientras que el consumo bajó en un porcentaje ligeramente superior al 19 %, los productores exportadores chinos:
a)
aumentaron su cuota de mercado en 12,4 puntos porcentuales respecto a 2011, mientras que la cuota de mercado de la industria de la Unión se redujo en 12,3 puntos porcentuales;
b)
aumentaron el volumen de importaciones chinas en más del 35 %, frente a una caída del 32 % en las ventas de la industria de la Unión;
c)
redujeron en más del 10 % sus precios de exportación, ya muy bajos, y subcotizaron los precios de la industria de la Unión hasta un 26,7 %, contribuyendo así a las pérdidas sufridas por la industria de la Unión en el período de investigación.
(279)
Habida cuenta de lo que precede, la Comisión llega a la conclusión de que la existencia de importaciones subvencionadas y el aumento considerable de su cuota de mercado a precios que subcotizan constantemente los de la industria de la Unión son la causa del perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
2. Efectos de otros factores
2.1. Importaciones procedentes de terceros países
(280)
El volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países durante el período considerado evolucionó como sigue:
Cuadro 11
Importaciones de terceros países (1 000m2)
Terceros países
2009
2010
2011
PI
Volumen (m2)
700
886
1 287
1 023
Índice
100
127
184
146
Cuota de mercado
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Índice
100
74
90
88
Precio medio (EUR/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Índice
100
96
91
80
Fuente: Glass for Europe y la denuncia
(281)
El volumen de importaciones de otros terceros países en el período considerado aumentó un 46 %, en consonancia con el incremento del consumo en la Unión. Su cuota de mercado se redujo ligeramente (3,7 %) durante el período de investigación en comparación con 2011, pero en conjunto, se mantuvo estable durante el período considerado. Turquía es el segundo mayor exportador después de China, seguido de la India.
(282)
La información disponible en lo que se refiere a las importaciones procedentes del conjunto de terceros países indica que el precio medio de importación era más alto que el precio medio de importación chino. Esto también es válido para el precio unitario de determinados tipos del producto afectado. Por otra parte, el precio medio de las importaciones de terceros países era similar o superior al precio medio de la industria de la Unión.
(283)
Habida cuenta del bajo nivel de los volúmenes generales de importación y las cuotas de mercado de terceros países, así como de sus niveles de precios, la Comisión llega a la conclusión de que las importaciones procedentes de terceros países no podían romper el nexo causal entre las importaciones subvencionadas y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
2.2. Exportaciones de la industria de la Unión
(284)
Durante el período considerado, el volumen de las exportaciones de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 12
Rendimiento de las exportaciones de los productores de la Unión incluidos en la muestra
2009
2010
2011
PI
Valor de las ventas de exportación (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Índice
100
103
142
36
Volumen de las ventas de exportación (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Índice
100
117
185
52
Precio medio (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Índice
100
87
77
70
Fuente: Respuestas al cuestionario de los productores de la Unión.
(285)
Las ventas de exportación de los productores de la Unión incluidos en la muestra aumentaron entre 2009 y 2011, pero en el período de investigación experimentaron un descenso repentino del 74 % en valor y del 71,9 % en volumen. Sobre la base de las respuestas de los exportadores chinos incluidos en la muestra, parece que esto se debe a los precios extremadamente bajos de las exportaciones chinas a los principales destinos de exportación de la industria de la Unión (Estados Unidos y Canadá).
(286)
Las ventas de exportación de los productores de la Unión incluidos en la muestra representaban el 20 % de su volumen total de ventas en 2009 (fase de puesta en marcha), el 11 % en 2010 y solo el 14 % en 2011, cuando alcanzaron su punto álgido. En 2012, experimentaron un nuevo descenso del 5 %.
(287)
El principal mercado de la industria de la Unión es el mercado de la Unión, que es uno de los mayores del mundo, y no los mercados de terceros países. Asimismo, cabe señalar que el vidrio solar es relativamente pesado y frágil, lo que se traduce en costes adicionales si se transporta a una distancia larga (debido a la rotura y la corrosión). La investigación también confirmó que el deterioro de la actividad exportadora se debe principalmente a la competencia con las exportaciones chinas a bajo precio en los mercados de terceros países. Por consiguiente, la Comisión no puede concluir que los resultados negativos de las exportaciones de los productores de la Unión incluidos en la muestra basten para romper el nexo causal entre las importaciones subvencionadas y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(288)
Tras la comunicación, algunas partes se mostraron en desacuerdo con la conclusión de la Comisión de que la disminución de las ventas de exportación de los productores de la Unión incluidos en la muestra durante el período de investigación se debiera probablemente a los precios muy bajos de las exportaciones chinas a los principales destinos de las exportaciones de la industria de la Unión (a saber, Estados Unidos y Canadá). Alegaron que esta conclusión no está justificada puesto que las exportaciones chinas estaban ya presentes en 2011 y, por lo tanto, no hay ninguna razón para que los efectos se manifestaran solamente en 2012. En su opinión, la razón de la disminución en las ventas de exportación fue el hecho de que la industria de la Unión no era competitiva y, cuando los precios del mercado mundial disminuyeron, la industria de la Unión no pudo mantener su competitividad. En consecuencia, las partes alegaron que la disminución de las ventas de exportación de la industria de la Unión durante el período de investigación también ha contribuido al perjuicio sufrido.
(289)
La Comisión rechaza estas alegaciones por las razones siguientes. El mercado de la Unión sigue siendo el principal mercado de la industria de la Unión y no los mercados de terceros países. Asimismo, los costes adicionales por el transporte a una distancia larga (debido a la rotura y la corrosión) solo se compensan si el nivel de precios en los terceros países es lo bastante alto. Este no parece ser el caso. En efecto, sobre la base de la información de que dispone la Comisión a partir de las respuestas al cuestionario de los productores exportadores incluidos en la muestra, los precios de las exportaciones chinas a los principales destinos de exportación de la industria de la Unión eran muy bajos y se redujeron todavía más durante el período de investigación en comparación con 2011. Esto muestra que la disminución de la actividad exportadora de la industria de la Unión se debe principalmente a las exportaciones chinas a precios cada vez más bajos, también en los mercados de terceros países, tal como se confirmó durante la investigación.
(290)
Las mismas partes alegaron también que el objeto de la investigación era el mercado de la Unión y no evaluar los presuntos precios desleales en los mercados de terceros países.
(291)
Además, las conclusiones de las instituciones de la UE, aun suponiendo que fueran ciertas, atribuyeron presuntamente el perjuicio causado por otros factores a las importaciones subvencionadas en la Unión. Por lo tanto, las exportaciones chinas subvencionadas o a bajo precio a terceros países no eran las importaciones subvencionadas en la UE y, como tal, debían considerarse otro factor diferente, cuyos efectos perjudiciales no podían atribuirse a las importaciones subvencionadas.
(292)
La Comisión rechaza este argumento. Su objetivo no era investigar si los precios de las exportaciones de China a terceros países son objeto de dumping y/o de subvenciones. Lo que sí ha determinado sobre la base de los precios de exportación a terceros países presentados por los productores exportadores incluidos en la muestra es que dichos precios han disminuido de forma constante en los últimos años.
(293)
En esta misma línea, la Comisión analizó la disminución de los precios de las importaciones de China a terceros países como un factor separado y no la atribuyó a las importaciones subvencionadas en la Unión. En efecto, este hecho solo se utilizó como posible explicación de la disminución de las exportaciones de la industria de la Unión a sus principales terceros países destinatarios en el contexto de una situación en la que dichos mercados no eran, y nunca han sido, el principal mercado de la industria de la Unión. Incluso en los años álgidos (2010 y 2011), más del 85 % de las ventas de la industria de la Unión se vendieron en el mercado de la Unión.
(294)
Por consiguiente, la Comisión no puede concluir que el deterioro de la actividad exportadora de los productores de la Unión incluidos en la muestra rompa el nexo causal entre las importaciones subvencionadas y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
2.3. Evolución del consumo y de la capacidad
(295)
Como se ha señalado en la sección D.3, el consumo de la Unión aumentó un 65 % entre 2009 y el período de investigación. Alcanzó su nivel máximo en 2011, cuando registró un aumento del 105 % en comparación con 2009. No obstante, la industria de la Unión no pudo beneficiarse del aumento del consumo. Sus ventas globales aumentaron significativamente hasta 2011, pero más lentamente que el mercado. A continuación, disminuyeron en términos generales durante el período de investigación. Su cuota de mercado disminuyó constantemente en el período considerado, hasta registrar una caída del 25,7 % en el período de investigación en comparación con 2009 (-15,8 % en comparación con 2011). En cambio, pese a que el consumo descendió entre 2011 y el período de investigación, la cuota de mercado y el volumen de ventas de China aumentaron considerablemente, lo que se traduce en un aumento del 68,4 % entre 2011 y el período de investigación y un aumento global del 321 % durante el período en su conjunto. Las importaciones chinas experimentaron un aumento del 596 % en el período considerado.
(296)
El consumo de la Unión aumentó en el período considerado y su desarrollo es tal que refuerza el nexo causal entre el aumento de las importaciones subvencionadas y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión y no es, en sí mismo, una causa de perjuicio para la industria de la Unión. Además, incluso en el período de investigación, durante el cual se registró un descenso del consumo, las importaciones chinas subvencionadas lograron aumentar su cuota de mercado en detrimento de la industria de la Unión.
(297)
Tras la comunicación, varias partes alegaron que el perjuicio sufrido por la industria de la Unión se debió a la caída en el consumo de la Unión. En su opinión, este sería el único factor que supuestamente habría caído por primera vez en 2012 y al que puede razonablemente vincularse el perjuicio, mientras que las importaciones chinas comenzaron ya en 2011 a precios comparables a los de 2012.
(298)
En efecto, el consumo se redujo en 2012 en comparación con los años anteriores. Sin embargo, el análisis de la Comisión se extiende desde el inicio del período considerado en 2009 hasta el final del período de investigación, y, durante este período, el consumo de la Unión aumentó globalmente un 65 %. Durante el período considerado la cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó considerablemente de manera constante, a saber, un 25,7 % en su conjunto, mientras que la cuota de mercado de las importaciones chinas aumentó un 321 %. Las importaciones chinas experimentaron un aumento del 596 % en el período considerado.
(299)
Además, durante el período de investigación el consumo de la Unión se mantuvo en un nivel comparable al de 2010, mientras que, como se indica en el cuadro 10, en el año 2010 la industria de la Unión obtuvo un beneficio razonable. Por lo tanto, la caída del consumo de la Unión durante el período de investigación no puede haber sido, en sí misma, la causa de las pérdidas sufridas por la industria de la Unión en el período de investigación. Además, la cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó un 26,6 % entre 2010 y 2012, mientras que la cuota de mercado de los importadores chinos aumentó un 318 % durante el mismo período. Por último, suponiendo que el descenso en el consumo durante el período de investigación hubiera causado el perjuicio sufrido por la industria de la Unión, dicho descenso también debería haber repercutido en las importaciones chinas. Sin embargo, este no fue el caso. Por el contrario, durante el período de investigación las importaciones chinas aumentaron considerablemente, tanto en volumen como en cuota de mercado.
(300)
Habida cuenta de lo anteriormente expuesto, la Comisión rechaza esta alegación y concluye que el descenso del consumo en el período de investigación no pudo romper el nexo causal entre las importaciones subvencionadas y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(301)
Con respecto a la capacidad de producción de la industria de la Unión que se presenta en el cuadro 4, su aumento siguió claramente la tendencia del aumento del consumo de la Unión hasta finales de 2011. La investigación puso de manifiesto que la razón principal del aumento de la capacidad de producción del 12,5 % entre 2011 y el período de investigación fue la entrada de una empresa en el mercado del vidrio solar. La capacidad de producción de todas las demás empresas en el mercado se redujo ligeramente durante el mismo período. Por consiguiente, la tendencia general en el desarrollo de la capacidad de la industria de la Unión siguió la tendencia del consumo de la Unión. La Comisión considera, en consecuencia, que la elevada capacidad de producción de la industria de la Unión, que ya era alta al inicio del período considerado, y que se mantuvo así durante el período de investigación, no podía romper el nexo causal entre las importaciones subvencionadas y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(302)
Tras la comunicación, algunas partes señalaron que la Comisión no había considerado el presunto exceso de capacidad como una causa importante del perjuicio. Alegaron que el aumento de la capacidad durante el período considerado no se justifica por el aumento del consumo, ya que la industria de la Unión experimentó, de manera constante, un enorme desfase entre la capacidad de producción y el consumo, lo que, a su juicio, no es económicamente viable. Asimismo, alegaron que la entrada de un nuevo operador en el mercado entre 2011 y el final del período de investigación contribuyó al perjuicio sufrido, ya que aumentó la competencia interior.
(303)
Las partes también alegaron que la disminución del consumo de la Unión, el aumento de la capacidad de producción y el descenso en las ventas de exportación dieron lugar a un bajo índice de utilización de la capacidad. Este bajo índice de utilización provocó elevados costes fijos, que, en su opinión, afectaron seriamente a la industria del vidrio solar de la Unión.
(304)
La Comisión observa que el nivel de capacidad de la industria de la Unión en su conjunto ha sido siempre superior al consumo total de la Unión durante todo el período considerado. Sin embargo, esto no ha impedido que las empresas de la industria de la Unión incluidas en la muestra obtuvieran beneficios durante los dos años anteriores al período de investigación ni que experimentaran grandes pérdidas (-14,5 %) en el período de investigación.
(305)
Además, la capacidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra aumentó solo un 4 % entre 2010 y 2011 y un 2,6 % entre 2011 y el período de investigación, dando lugar a un modesto aumento global de un 6,7 % entre 2010 y el período de investigación.
(306)
Por lo tanto, la diferencia entre el consumo y la capacidad se observó durante todo el período considerado y, aunque ligeramente más alto en el período de investigación, no puede explicar las enormes pérdidas sufridas por las empresas incluidas en la muestra durante el período de investigación. Como consecuencia de ello, la Comisión rechaza la alegación de que el nivel de capacidad de la industria de la Unión no es económicamente viable.
(307)
En relación con el argumento de que el nuevo operador que había entrado en 2012 contribuyó al perjuicio sufrido por la industria de la Unión, la Comisión observa que pese a haber introducido una elevada capacidad, dicho operador disponía de muy poca producción y volumen de ventas, en torno al 2 % de las ventas totales de la UE durante el período de investigación. Como consecuencia de ello, su entrada apenas tuvo consecuencias en los resultados de la industria de la Unión en su conjunto, salvo que infló considerablemente la capacidad de esta última y los datos sobre la utilización de la capacidad. En efecto, si no se tienen en cuenta los datos relativos a esta empresa, la capacidad de los demás productores de la Unión disminuyó realmente entre 2011 y 2012.
(308)
La investigación tampoco pudo confirmar que la industria del vidrio solar estuviera muy influida por los costes fijos. De hecho, los costes fijos medios de los productores de la Unión incluidos en la muestra oscilaron entre el 25 % y el 35 % de los costes totales de la producción durante el período de investigación. En los anteriores ejercicios de 2010 y 2011, el porcentaje de los costes fijos fue ligeramente más reducido, pero todavía dentro de los mismos niveles. Esto muestra claramente que la elevada capacidad existente durante el período de investigación tuvo obviamente un impacto en los costes de producción, aunque no fue significativo y no explica las elevadas pérdidas sufridas en el período de investigación, en particular, si se compara con los beneficios obtenidos en años anteriores. Además, el índice de utilización de la capacidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra se redujo en comparación con años anteriores, pero se mantuvo a un nivel del 65 % en el período de investigación.
(309)
Por último, en su análisis, la Comisión también ha tenido en cuenta que la capacidad instalada puede adaptarse para la producción de otros tipos de vidrio, que quedan fuera del ámbito de la presente investigación. En consecuencia, también por este motivo, la Comisión no está de acuerdo con la parte interesada en que la alta capacidad instalada no es económicamente viable.
(310)
En vista de lo anterior, la Comisión rechaza las alegaciones formuladas por las partes y reitera que la evolución del consumo, la capacidad y la utilización de la capacidad durante el período considerado, analizados tanto por separado como de forma acumulada, no son de tal calibre para romper el nexo causal entre el perjuicio material sufrido por la industria de la Unión y las importaciones subvencionadas.
2.4. Tendencias en los módulos solares
(311)
Según la información de que dispone la Comisión (20), entre un 80 % y un 85 % de las ventas de vidrio solar están destinadas a productores de módulos solares (módulos fotovoltaicos de silicio cristalino y módulos fotovoltaicos de capa fina) y entre un 15 % y un 20 % a productores de colectores térmicos planos generadores de agua caliente. En consecuencia, las tendencias observadas en los módulos solares tienen un impacto importante en el consumo de vidrio solar.
(312)
Tras la comunicación, dos partes alegaron que, además de la evolución del consumo del producto afectado, el perjuicio sufrido por la industria de la Unión se debió al descenso del consumo de módulos solares y las pérdidas sufridas por esta industria a finales de 2011 y principios de 2012. Las consecuencias de las dificultades financieras de los productores de paneles solares en el mercado del vidrio solar empezaron a aparecer presuntamente a finales de 2011, principios de 2012, debido al necesario desfase entre ambos hechos.
(313)
El consumo de módulos solares aumentó constantemente en el mismo período, a saber, 2009-2012, y, si bien se produjo un descenso en 2012, el nivel de consumo siguió siendo un 221 % más elevado que en 2009 y un 44 % más elevado que en 2010 (21). Además, se estableció que, si bien la demanda de módulos en la Unión se había generado en un principio por los regímenes de ayudas financieras, principalmente las tarifas reguladas, no podía concluirse que los recortes en las mismas (a finales de 2011 o principios de 2012) hubieran roto el nexo causal entre las importaciones subvencionadas y el perjuicio (22). Esto se debió a que la demanda de módulos solares se mantuvo relativamente elevada durante el mismo período 2009-2012.
(314)
Por consiguiente, el nivel de consumo de módulos solares, y por tanto, la demanda de vidrio solar, se mantuvieron en un nivel alto durante el período considerado. Su ligero descenso en 2012 no puede considerarse por sí solo como un factor suficiente para romper el nexo causal establecido entre las importaciones subvencionadas procedentes de China y el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(315)
De la misma manera, puesto que la demanda de módulos solares se mantuvo relativamente elevada en el período 2009-2012 y la demanda de vidrio solar aumentó un 65 % durante el mismo período, el impacto sobre el consumo de vidrio solar del deterioro de la situación financiera de los productores de módulos solares a finales de 2011, principios de 2012, no puede considerarse por sí solo un factor de tal magnitud que pueda romper el nexo causal establecido entre las importaciones subvencionadas de vidrio solar de China y el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(316)
Habida cuenta de lo expuesto anteriormente, la Comisión confirma que la evolución del consumo de módulos solares no puede considerarse por sí sola un factor suficiente para romper el nexo causal establecido entre las importaciones subvencionadas procedentes de China y el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
3. Conclusión
(317)
La investigación ha puesto de manifiesto la existencia de un nexo causal entre el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión y las importaciones subvencionadas procedentes de China. La Comisión analizó otras posibles causas del perjuicio, como las importaciones procedentes de otros terceros países, los resultados de la actividad exportadora de la industria de la Unión, los cambios en los patrones de consumo y la capacidad de producción o la situación del mercado de algunos de los usuarios del producto afectado. Ninguno de ellos, analizados por separado o en conjunto, puede considerarse un factor suficiente para romper el nexo causal establecido entre las importaciones subvencionadas procedentes de China y el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(318)
Habida cuenta de este análisis, que ha distinguido y separado debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones subvencionadas, se concluye que las importaciones subvencionadas procedentes de China han causado un perjuicio importante a la industria de la Unión en el sentido del artículo 8, apartado 6, del Reglamento de base.
(319)
Con posterioridad al período de investigación, varios productores de vidrio solar han anunciado públicamente el cese de sus operaciones de producción, lo que inevitablemente ha transformado importantes capacidades operativas en capacidades inutilizadas. Esto refuerza aún más el vínculo causal antes mencionado y demuestra el efecto devastador que tienen las importaciones subvencionadas en la industria de la Unión.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
(320)
De conformidad con el artículo 31 del Reglamento de base, la Comisión examinó si, a pesar de la conclusión sobre las subvenciones perjudiciales, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas en este caso concreto no redundaría en interés de la Unión. El análisis del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, incluidos los de la industria de la Unión, los importadores, los proveedores de materias primas y los usuarios del producto afectado.
1. Interés de la industria de la Unión
(321)
Durante el período de investigación, la industria de la Unión empleaba directamente a unas 860 personas en los ámbitos de la producción y la venta del producto similar. La investigación demostró que la industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante causado por las importaciones subvencionadas procedentes del país afectado durante el período de investigación. Varios productores de la Unión se vieron obligados a cerrar sus instalaciones de producción, mientras que otros tuvieron que afrontar procedimientos de insolvencia (23). Si no se aplican medidas, parece muy probable que la situación económica de la industria de la Unión se deteriore aún más.
(322)
Se prevé que el establecimiento de derechos antisubvenciones elimine los efectos de distorsión del mercado que provoca la subvención causante del perjuicio y restablezca una competencia efectiva en el mercado de la Unión que permitan a su industria adaptar los precios del producto similar de modo que reflejen los costes de producción y mejorar así su rentabilidad. También es previsible que gracias a la imposición de medidas, la industria de la Unión pueda recobrar al menos parte de la cuota de mercado que perdió durante el período considerado, lo que tendría un efecto positivo en su situación financiera global.
(323)
Además, podría mejorar su acceso al capital y realizar una mayor inversión en I+D e innovación en el mercado del vidrio solar.
(324)
Por último, es probable que los productores de la Unión que se han visto obligados a abandonar la producción como resultado de la presión de las importaciones chinas subvencionadas puedan reanudar su actividad. En general, con este escenario, no solo se asegurarían los puestos de trabajo existentes en la industria de la Unión, sino que sería razonable prever una nueva expansión de la producción y un crecimiento del empleo.
(325)
Si no se imponen medidas, cabe esperar muevas pérdidas de cuota de mercado y un nuevo deterioro de la rentabilidad de la industria de la Unión. Esto daría lugar a una situación insostenible a corto y medio plazo. En consecuencia, además del gran número de productores de la Unión que ya se han visto obligados a abandonar el mercado, otros productores podrían enfrentarse a procedimientos de insolvencia, lo que podría conducir a corto o medio plazo a una probable desaparición de la industria de la Unión, con un importante impacto negativo sobre los puestos de trabajo existentes.
(326)
Por lo tanto, se concluye que el establecimiento de derechos antisubvenciones redundaría en beneficio de la industria de la Unión.
2. Interés de los importadores y operadores comerciales no vinculados
(327)
La principal actividad de los dos importadores que cooperaron era el intercambio comercial del producto afectado. Ambos tenían fuentes del producto afectado diversificadas, es decir, no solo adquirían el producto afectado en China, sino también en la Unión y en terceros países.
(328)
Se invocó el argumento de que la imposición de medidas sobre el producto afectado repercutiría de forma negativa en la actividad comercial de los importadores. En primer lugar, el establecimiento de derechos no debería tener como resultado la eliminación de todas las importaciones procedentes de China. En segundo lugar, aunque cabe esperar que la imposición de medidas tenga un efecto negativo sobre la situación financiera de los importadores que importan solo o principalmente de China, debido a la posibilidad de abastecerse en terceros países cabe suponer que los importadores serán flexibles y, en caso necesario, cambiarán sus fuentes de abastecimiento.
(329)
Por lo tanto, se concluye que la imposición de medidas en el nivel propuesto podría tener una cierta incidencia negativa sobre la situación de los importadores no vinculados del producto afectado, pero que su impacto se ve reducido por el hecho de que los importadores y los comerciantes pueden utilizar otras fuentes de suministro, tanto en los terceros países como en la industria de la Unión, que tiene capacidad para aumentar su producción y, en cualquier caso, no anularía el impacto positivo para otras partes implicadas.
3. Interés de los proveedores de materias primas
(330)
Ningún proveedor de materias primas cooperó en la investigación. En ausencia de datos de dichos proveedores, no puede probarse que la imposición de medidas iría en contra de los intereses de esas partes.
4. Interés de los usuarios
(331)
Todos los usuarios que respondieron son productores de módulos solares y/o de colectores térmicos. Tres usuarios son favorables a la imposición de derechos antisubvenciones y alegan que la industria de la Unión produce un vidrio solar de mejor calidad, que no siempre pueden suministrar las empresas chinas. Por el contrario, otros tres usuarios expresan su oposición a la imposición de medidas antisubvenciones pues consideran que la imposición de derechos antisubvenciones podría afectar negativamente a su actividad. Temen que no podrán repercutir el aumento de precios a los consumidores finales dada la precaria situación de la industria de los módulos solares.
(332)
Conforme a información presentada por los usuarios, el vidrio solar representa únicamente entre un 6 % y un 8 % del coste total de los módulos solares. Así pues, el vidrio solar representa solo una parte limitada de los costes y del valor final de los módulos fotovoltaicos. Además, se calcula que, si se establecen derechos antisubvenciones sobre el vidrio solar importado de China, el impacto en los costes totales de los módulos solares sería inferior al 1 %. Esto se debe principalmente al hecho de que los usuarios que cooperaron compran cantidades significativas del vidrio solar a productores de la Unión.
(333)
En consecuencia, mientras que una posible imposición de derechos antisubvenciones provocaría probablemente un ligero aumento de precios de los módulos solares en comparación con la hipótesis contraria de ausencia de derechos, no se espera que tenga un impacto negativo significativo en los costes y en los precios finales de los módulos solares de la industria de la Unión.
(334)
Por otra parte, algunos de los usuarios ya tienen otras fuentes de suministro, como Turquía y la India, que no se verían influidas negativamente por la imposición de derechos antisubvenciones. Otros usuarios también pueden cambiar a otras fuentes de suministro, ya sean terceros países o la industria de la Unión.
(335)
En vista de lo anterior, se rechazan los argumentos presentados por algunos de los usuarios contra la imposición de medidas.
5. Aspectos relacionados con la competencia
(336)
Un importador alegó que algunos productores de la Unión que participaron en un cártel mundial de vidrio plano (del cual forma parte el vidrio solar) y fueron multados por la Comisión Europea en 2007 están utilizando el instrumento antisubvenciones como una forma de recuperar las pérdidas sufridas debido a las multas por el cártel y las pérdidas de cuota de mercado en la Unión. Además, si se limitase el acceso al mercado de la Unión por medio de derechos antisubvenciones, los productores de la Unión tendrían fuertes incentivos para establecer un cártel o adoptar otros comportamientos contrarios a la competencia por lo que se refiere a los productos con escasa capacidad de apalancamiento en la Unión, como los productos para mobiliario doméstico.
(337)
Estos argumentos deben desestimarse. En primer lugar, la Comisión indica que el cártel dejó de funcionar en 2007. Por tanto, sus efectos en el pasado no tuvieron repercusiones en la industria durante el período considerado. En segundo lugar, ninguno de los productores de la Unión incluidos en la muestra ni ninguno de los actuales productores de la Unión con el mayor volumen de ventas formaron parte del cártel. En tercer lugar, no se prevé que la posible imposición de derechos antisubvenciones tenga un impacto en el comportamiento competitivo de la industria de la Unión, ya que, por un lado, no cambiará la estructura del mercado de la Unión y, por otro, las empresas tienen la obligación general de cumplir las normas de competencia nacionales y de la Unión aplicables, independientemente de si se imponen o no derechos.
(338)
Un importador también alegó que la imposición de derechos tendría un impacto negativo en el mercado de revestimiento antirreflectante de vidrio solar de la Unión. Este mercado, identificado por el importador como un mercado afín, está presuntamente dominado por los productores de la Unión y la imposición de medidas podría reforzar su posición en detrimento de los competidores que suministran revestimiento antirreflectante. Además, se señaló que los importadores tenían dificultades para obtener pedidos de los productores de la Unión, o recibir dichos pedidos en un plazo razonable de tiempo y a precios razonables.
(339)
El mercado del revestimiento antirreflectante forma parte de la investigación y no es un mercado afín. La investigación mostró que, en efecto, los productores de la Unión durante el período de investigación siguieron siendo competitivos en este segmento de mercado a pesar de los precios relativamente más altos precios que cobran, ya que el mercado considera que sus productos revestidos presentan una ventaja de calidad. Sin embargo, no se presentó ninguna prueba de que la industria de la Unión no podría hacer frente a un posible aumento de la demanda de vidrio solar con revestimiento antirreflectante. Por lo tanto, este argumento debe rechazarse.
(340)
Por lo que respecta a las alegaciones de que los productores de la Unión se han negado a suministrar pedidos o a entregarlos en un plazo razonable a precios razonables, corresponde exclusivamente a cada productor elegir su estrategia comercial en la medida en que dicho productor o productores no tengan una posición dominante individual o conjunta en el mercado de referencia. El mercado de la Unión cuenta con suficientes competidores para cambiar o diversificar los proveedores. Por tanto, se rechaza también este argumento.
6. Conclusión sobre el interés de la Unión
(341)
En vista de lo anterior, se concluyó que, a partir del análisis de los diversos intereses considerados conjuntamente, y en aras del interés de la Unión, deben imponerse medidas definitivas sobre las importaciones de vidrio solar originario de China.
G. MEDIDAS COMPENSATORIAS
(342)
A la vista de las conclusiones alcanzadas con respecto a las subvenciones, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, se considera que deben establecerse medidas compensatorias definitivas para evitar que las importaciones subvencionadas sigan perjudicando a la industria de la Unión.
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(343)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de subvención constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por los productores de la Unión, sin sobrepasar los márgenes de subvención determinados.
(344)
Al calcular la cuantía del derecho necesario para contrarrestar los efectos de la subvención perjudicial, se pensó que cualquier medida que se adoptara debía permitir a la industria de la Unión sufragar los costes de producción y obtener unos beneficios antes de impuestos que esta industria pudiese alcanzar razonablemente en condiciones normales de competencia, es decir, sin importaciones subvencionadas, por las ventas de un producto similar en la Unión.
(345)
Se considera que un margen de beneficio del 8,3 % del volumen de negocio es el mínimo apropiado que la industria de la Unión podría haber esperado obtener en ausencia de importaciones subvencionadas causantes de perjuicio. Este margen de beneficio se basa en el beneficio medio obtenido por los productores de la Unión incluidos en la muestra en 2010, cuando las importaciones del producto afectado eran reducidas y, por tanto, todavía no podían distorsionar las condiciones normales de competencia.
(346)
Con arreglo a esta base, se calculó un precio del producto similar que no fuera perjudicial para la industria de la Unión. El precio no perjudicial se obtuvo añadiendo el margen de beneficio antes citado del 8,3 % de los productores de la Unión incluidos en la muestra al coste de producción durante el período de investigación.
(347)
A continuación se determinó el incremento necesario del precio a partir de la comparación del precio de importación medio ponderado de los productores exportadores de China incluidos en la muestra y que cooperaron, tal como se estableció para los cálculos de la subcotización de precios, debidamente ajustado por lo que se refiere a los gastos de importación y los derechos de aduana, con el precio medio ponderado no perjudicial del producto similar vendido por los productores de la Unión incluidos en la muestra en el mercado de la Unión durante el período de investigación. Las posibles diferencias resultantes de esta comparación se expresaron después en porcentaje de la media ponderada de los valores cif de importación.
(348)
Tras la comunicación, una parte cuestionó el margen de beneficio utilizado como objetivo de beneficio. Sostuvo que la Comisión debe tener en cuenta todos los demás factores que afectaron a la rentabilidad en el período de investigación. Alegó que el objetivo de beneficio razonable no podía ser superior al 5 %.
(349)
La Comisión rechaza esta alegación por las razones siguientes. El objetivo de beneficio utilizado no se basa en una estimación, sino en un beneficio real alcanzado por la industria de la Unión antes de que la distorsión de la competencia causada por las importaciones chinas subvencionadas. La Comisión considera que esto es un beneficio razonable, y también ha tenido en cuenta que la situación del mercado no era significativamente diferente en comparación con el período de investigación, aparte del impacto de las importaciones chinas subvencionadas. La declaración de la parte a este respecto, a saber que el consumo en 2010 fue mucho más elevado que en 2012, es objetivamente incorrecta. Como se señala en la sección E.2.3, el consumo en 2010 se situó en un nivel similar al de 2012. Asimismo, en 2010, la industria de la Unión estaba desarrollando capacidad para hacer frente al fuerte incremento de la demanda, lo que afectó negativamente a su beneficio en ese año. Por último, el objetivo de beneficio propuesto del 5 % es arbitrario ya que no se basa en ningún dato o cálculo real y, por tanto, se rechaza.
2. Medidas
(350)
A la vista de lo anterior, y de conformidad con el artículo 15 del Reglamento de base, debe imponerse un derecho compensatorio definitivo con respecto a las importaciones de vidrio solar originario de China en el nivel del margen de subvención y de perjuicio más bajos, de conformidad con la regla del derecho inferior. En el caso que nos ocupa, el tipo del derecho debe fijarse, en consecuencia, en el nivel del margen de subvención constatado.
(351)
Dado el alto nivel de cooperación de los productores exportadores chinos, el derecho para las demás empresas se fijó en el nivel del derecho más elevado impuesto a las empresas que se incluyeron en la muestra o cooperaron en la investigación. Ese derecho se impondrá a todas las demás empresas que no cooperaron en la investigación.
(352)
En el caso de las empresas chinas que cooperaron y que no fueron incluidas en la muestra, enumeradas en el anexo, el tipo de derecho definitivo es la media ponderada de los tipos de las empresas incluidas en la muestra.
(353)
Sobre la base de lo anterior, los tipos de los derechos antes mencionados se fijan como sigue:
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Margen de perjuicio
Derecho compensatorio
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Otras empresas que cooperaron enumeradas en el anexo I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Las demás empresas
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Las medidas compensatorias antes señaladas se establecen en forma de derechos ad valorem, es decir, a prorrata del valor de la importación.
(355)
Los tipos del derecho compensatorio individual de las empresas que se especifican en el presente Reglamento se determinaron a partir de las conclusiones de la presente investigación. Por lo tanto, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a las empresas seleccionadas en la muestra y la media de los tipos de derecho que se les imponen se aplica a las empresas que cooperaron no seleccionadas en la muestra.
(356)
Así pues, estos tipos de derecho (por oposición al derecho nacional aplicable a «todas las demás empresas») son aplicables exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y producidos por las empresas -y, por lo tanto, por las entidades jurídicas- específicas mencionadas. Los productos importados fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en el artículo 1, incluidas las entidades relacionadas con las empresas mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(357)
Cualquier solicitud de aplicación de un tipo de derecho compensatorio individual (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión, junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado interior y las ventas de exportación derivada, por ejemplo, del cambio de nombre o del cambio de las entidades de producción y de venta. En su caso, el presente Reglamento se modificará en consecuencia para actualizar la lista de empresas que se benefician de tipos de derecho individuales.
(358)
A fin de velar por la oportuna aplicación del derecho compensatorio, el nivel de derecho residual no solo debe aplicarse a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el período de investigación, salvo si cooperaron en la investigación.
(359)
Tras la comunicación, el denunciante alegó que los derechos antidumping y compensatorios ad valorem no eran efectivos y solicitó a la Comisión que impusiera medidas en forma de un precio mínimo de importación. Además, varios usuarios también propusieron un precio mínimo de importación. Las razones esgrimidas por las partes y las razones por las que la Comisión rechazó estas solicitudes se exponen en los considerandos 144 a 168 del Reglamento de Ejecución no 470/2014 de la Comisión (24) («el Reglamento antidumping definitivo»).
(360)
Tras la comunicación, los tres productores exportadores incluidos en la muestra, así como Henan Yuhua ofrecieron compromisos de precios en forma de precio mínimo de importación. La Comisión rechazó los compromisos propuestos por los motivos expuestos en los considerandos 172 a 179 del Reglamento antidumping definitivo.
(361)
Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité creado en virtud del artículo 25, apartado 1, del Reglamento de base.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho compensatorio definitivo sobre las importaciones de vidrio solar, consistente en vidrio plano sódico-cálcico templado, con un contenido de hierro inferior a 300 ppm, una transmisión solar superior al 88 % (medida de acuerdo con AM1,5 300-2 nm), una resistencia al calor hasta 250 °C (medida de acuerdo con la norma EN 12150), una resistencia a los choques térmicos de Δ 150 K (medida de acuerdo con la norma EN 12150) y una resistencia mecánica igual o superior a 90 N/mm2 (medida de acuerdo con la norma EN 1288-3), actualmente clasificado en el código NC ex 7007 19 80 y originario de la República Popular China. El vidrio solar revestido (por una cara o por las dos) se clasifica en el código TARIC 7007198019 y el vidrio solar no revestido se clasifica en el código TARIC 7007198011.
2. Los tipos del derecho compensatorio aplicables al precio neto franco frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas indicadas a continuación serán los siguientes:
Empresa
Derecho compensatorio
Código TARIC adicional
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Otras empresas que cooperaron enumeradas en el anexo I
12,4 %
Las demás empresas
17,1 %
B999
3. La aplicación de los tipos de derecho compensatorio individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo II. En caso de que no se presente dicha factura, se aplicará el derecho calculado para «todas las demás empresas».
4. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Siempre que un nuevo productor exportador de la República Popular China presente pruebas suficientes a la Comisión de que:
-
no exportó a la Unión el producto descrito en el artículo 1, apartado 1, durante el período de investigación (del 1 de enero al 31 de diciembre de 2012),
-
no está vinculado a ninguno de los exportadores o productores de la República Popular China que están sujetos a las medidas establecidas por el presente Reglamento,
-
exportó efectivamente el producto afectado a la Unión después del período de investigación en el que se basan las medidas, o contrajo una obligación contractual irrevocable de exportar una cantidad significativa a la Unión,
podrá modificarse el artículo 1, apartado 2, añadiendo el nuevo productor exportador a las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra y, por tanto, sujetas al tipo del derecho medio ponderado del 12,4 %.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 13 de mayo de 2014.