PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 1343/2013 DEL CONSEJO
de 12 de diciembre de 2013
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de peroxosulfatos (persulfatos) originarios de la República Popular China tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4, y su artículo 11, apartados 2, 5 y 6,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea, previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
El Reglamento (CE) no 1184/2007 del Consejo (2) estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de persulfatos originarios de la República Popular China («China»), Taiwán y los Estados Unidos de América («la investigación original» y «las medidas originales»). Las medidas con respecto a China adoptaron la forma de un derecho ad valorem del 71,8 % para todas las empresas, con excepción de dos productores exportadores chinos a quienes se concedieron derechos individuales.
2. Inicio de una reconsideración por expiración
(2)
El 10 de octubre de 2012, la Comisión comunicó, mediante un anuncio («el anuncio de inicio») (3), publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea, el inicio de una reconsideración por expiración de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de persulfatos originarios de China.
(3)
La reconsideración se inició a raíz de una petición justificada presentada por dos productores europeos: RheinPerChemie GmbH & Co. KG y United Initiators GmbH & Co. KG («los solicitantes»), que representan el 100 % de la producción total de persulfatos de la Unión.
(4)
La solicitud se basó en el argumento de que la expiración de las medidas produciría probablemente la reaparición del dumping y del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Investigación
3.1. Período de investigación de la reconsideración y período considerado
(5)
La investigación de la continuación o reaparición del dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2011 y el 30 de septiembre de 2012 («el período de investigación de la reconsideración» o «el PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2009 y el final del PIR («el período considerado»).
3.2. Partes afectadas por la investigación
(6)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la reconsideración por expiración a los solicitantes, a los productores exportadores chinos, a los importadores no vinculados y a los usuarios notoriamente afectados, a los productores de los posibles países análogos y a los representantes de China. Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar audiencia en el plazo previsto en el anuncio de inicio.
(7)
Habida cuenta del número potencialmente elevado de productores exportadores chinos y de importadores no vinculados de la Unión afectados por la investigación, en el anuncio de inicio se previó un muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si sería necesario el muestreo y, en tal caso, seleccionar una muestra, se invitó a las partes mencionadas, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, a que se dieran a conocer en un plazo de quince días a partir de la publicación del anuncio de inicio y a que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(8)
Ninguno de los importadores se dio a conocer.
(9)
Solo un productor exportador de China respondió al cuestionario, por lo que no fue necesario seleccionar una muestra de productores exportadores.
(10)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a quienes se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Se recibieron respuestas de dos productores de la Unión, un productor exportador de China y un productor de Turquía, país considerado como posible país análogo.
(11)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping, y del consiguiente perjuicio, así como el interés de la Unión. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
a)
productores de la Unión:
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Germany,
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Germany;
b)
productor exportador de la RPC:
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Shanghai (4).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(12)
El producto afectado es el mismo que en la investigación original, a saber, peroxosulfatos (persulfatos), incluido el sulfato de peroximonosulfato de potasio («el producto afectado»), clasificado actualmente en los códigos NC 2833 40 00 y ex 2842 90 80.
(13)
El producto afectado se utiliza como iniciador o como agente oxidante en una serie de aplicaciones. Por ejemplo, se utiliza como iniciador de la polimerización en la producción de polímeros, como agente decapante en la producción de circuitos impresos, en cosméticos para el cabello, para el desencolado textil, en la fabricación de papel, como limpiador de dentaduras y como desinfectante.
(14)
La investigación confirmó que, al igual que en la investigación original, el producto afectado y los productos fabricados y vendidos en el mercado interior chino, así como los fabricados y vendidos en el mercado de la Unión por la industria de la Unión tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos básicos y, por consiguiente, se considera que son productos similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. Observaciones generales
(15)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si seguía habiendo dumping en ese momento y si era probable que el dumping continuara o reapareciese tras una posible expiración de las medidas en vigor sobre determinadas importaciones procedentes de China.
(16)
Como se explica en el considerando 9, el único productor exportador chino que cooperó en la investigación no había exportado el producto afectado a la Unión durante el PIR. Como se menciona en el considerando 22 y se explica en los considerandos 51 a 53, la investigación puso de manifiesto que básicamente todas las importaciones procedentes de China durante el PIR fueron efectuadas por un exportador que, durante la investigación original, se había demostrado que no practicaba dumping y que no está sujeto a la presente reconsideración. Por lo tanto, no podría hacerse un análisis del dumping en este caso.
2. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
(17)
A fin de evaluar la probabilidad de reaparición del dumping, se tuvo en cuenta la información facilitada por el productor exportador chino que cooperó, la información recopilada de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base y los datos disponibles con respecto a los productores exportadores que no cooperaron. Los datos disponibles se encontraron en la solicitud de reconsideración por expiración, en la información publicada en el marco de una reconsideración por expiración iniciada en marzo de 2013 por los Estados Unidos de América (EE. UU.) (5), en las estadísticas de que dispone la Comisión, es decir, los datos mensuales transmitidos por los Estados miembros de conformidad con el artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base («la base de datos 14.6») y en los datos de Eurostat relativos a las importaciones.
a) Precios y volumen de las importaciones en la Unión procedentes de China y de otros terceros países
(18)
Los datos disponibles en la investigación pusieron de manifiesto que básicamente todas las importaciones procedentes de China durante el PIR fueron efectuadas por un exportador chino que, en la investigación original, se demostró que no practicaba dumping (6). En consecuencia, esas importaciones no están sujetas a medidas antidumping. Los precios de esas importaciones se mantuvieron por debajo de los precios de la industria de la Unión durante dicho período.
(19)
A pesar de que los precios de importación chinos en la Unión aumentaron un 29 % en el período considerado, seguían siendo bajos y subcotizaban los precios de la industria de la Unión durante el PIR. Los precios de venta de la industria de la Unión en el mercado de la Unión también aumentaron, pero a una tasa menos pronunciada del 7 %.
(20)
El único exportador chino que cooperó y que está sujeto a las actuales medidas antidumping no exportaba el producto afectado a la Unión durante el PIR. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que exportaba a precios objeto de dumping a mercados de terceros países y que sus precios eran incluso más bajos que los de las importaciones actuales procedentes de China en el mercado de la Unión. Esto indica que los exportadores chinos siguen aplicando el dumping y que sus precios son bajos.
(21)
En general, el mercado de la Unión está formado por importaciones procedentes de tres países: China, Turquía y los Estados Unidos, que representan cada uno entre el 8 % y el 10 % de la cuota de mercado, y por dos productores de la Unión con una cuota de mercado de aproximadamente entre el 65 % y el 75 %. La investigación puso de manifiesto que los Estados Unidos siguieron estando presentes en el mercado de la Unión y representaban en torno a un tercio de las importaciones totales durante el PIR. Los precios de importación de los EE. UU. eran por término medio un 10 % superiores a los precios de importación de la República Popular China. Esta constatación, junto con la subcotización observada de los precios de la industria de la Unión, indica que las importaciones chinas siguieron ejerciendo una presión a la baja sobre los precios de venta en la Unión.
(22)
Como se ha mencionado anteriormente en el considerando 18, las importaciones chinas durante el PIR fueron efectuadas por un exportador que, en la investigación original, se había constatado que no practicaba dumping. Entre 2009 y el PIR, el volumen de esas importaciones aumentó un 24 % y la cuota de mercado correspondiente pasó del 8 % al 9,6 % del consumo total de la Unión en el mismo período.
(23)
Cabe recordar que, en los años 1995 a 2001, se impusieron medidas antidumping contra los persulfatos procedentes de China. Cuando se derogaron dichas medidas, el volumen de las importaciones procedentes de este país aumentó de menos de 200 toneladas en 2001 a más de 4 000 toneladas en 2003, hasta alcanzar casi 9 000 toneladas en 2006 (más del doble). En otras palabras, las importaciones chinas ocuparon más del 20 % del mercado de la Unión en pocos años. Durante el período 2003-2006, mientras el consumo aumentó en un 7 %, la cuota de mercado china se duplicó. Esto demuestra que los exportadores chinos tienen la capacidad de hacerse con una considerable cuota de mercado en el mercado de la Unión en caso de no existir medidas antidumping.
(24)
Teniendo en cuenta los hechos y las consideraciones anteriormente mencionados, en particular la reacción de China a la derogación de las medidas en el mercado de la Unión en 2001, el nivel de los precios chinos durante el PIR y los efectos de las continuas prácticas de dumping en los mercados de terceros países, se considera que es probable que, a corto plazo, se reanuden las importaciones chinas a bajo precio en grandes cantidades en el mercado de la Unión en caso de derogación de las actuales medidas.
b) Política de precios de los productores chinos en otros mercados de exportación
(25)
Como se ha mencionado en el considerando 16, la empresa china que cooperó no exportó a la Unión durante el PIR, y no fue posible comparar sus valores normales en el mercado interior con los precios de exportación a la Unión. Sin embargo, como se menciona en el considerando 24, se evaluó si las exportaciones de la empresa a terceros países se efectuaron a precios objeto de dumping durante el PIR. Puesto que en la investigación original se había concedido TEM a la empresa, el valor normal se estableció a partir de sus propios datos.
(26)
Con respecto a los tres tipos del producto afectado para los que las ventas en el mercado interior fueron representativas y se realizaron en el curso de operaciones comerciales normales, el valor normal se estableció sobre la base de los precios pagados por clientes independientes en el mercado interior. En el caso de uno de los tipos del producto, hubo que calcular el valor normal a partir del coste de producción, de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base. A fin de determinar el valor normal de ese tipo, se utilizaron el coste de fabricación y de venta, los gastos generales y administrativos y los beneficios de la empresa obtenidos de las ventas interiores realizadas en el curso de operaciones comerciales normales de conformidad con el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base.
(27)
La comparación entre la media ponderada del valor normal y la media ponderada del precio de exportación, a partir del precio franco fábrica a terceros países establecido sobre la base de los datos comunicados y verificados, puso de manifiesto un margen de dumping medio ponderado de 9,4 %.
(28)
Por lo que se refiere a la política de precios, la aplicación de medidas antidumping en la India y los EE. UU. es también una indicación clara de las prácticas de dumping ejercidas por los productores exportadores chinos en otros mercados.
c) Atractivo del mercado de la Unión
(29)
La investigación puso de manifiesto que la empresa china que cooperó exportaba a una amplia variedad de terceros países como Brasil, Indonesia, Malasia, Corea del Sur, Sudáfrica, Taiwán, Tailandia y los Emiratos Árabes Unidos. Los precios de exportación a los mercados de terceros países de la empresa china que cooperó se compararon, por lo tanto, con el nivel de los precios de venta de la industria de la Unión y el precio de importación de China en el mercado de la Unión durante el PIR. Esta comparación puso de manifiesto que el exportador chino que cooperó subcotizaba considerablemente, hasta un 40 %, los precios de la industria de la Unión durante el PIR.
(30)
El análisis demuestra, por una parte, que los precios son más elevados en el mercado de la Unión y, por tanto, muy atractivos, y, por otra, que los precios ofrecidos por otro exportador chino son más bajos que los actuales precios de importación chinos en el mercado de la Unión.
(31)
También cabe señalar que los valores normales de la empresa que cooperó durante el PIR eran, en general, inferiores a los precios de venta de la industria de la Unión. Esto confirma el atractivo del mercado de la Unión, ya que genera claramente mayores beneficios para los productores chinos. El bajo nivel de precios en China no parece basarse en ninguna otra razón más que la abundante capacidad y oferta del producto afectado.
(32)
Como se ha mencionado anteriormente en el considerando 28, algunos mercados de terceros países, como los Estados Unidos y la India, resultaban menos atractivos para los exportadores chinos debido a la existencia de medidas antidumping. Además, en términos relativos, se comprobó que los mercados de otros terceros países operaban a niveles de precios más bajos que en el mercado de la Unión. Por su parte, los mercados de otros terceros países no sujetos a medidas ya se encuentran abastecidos por empresas que están presentes en esos mercados, por lo que es probable que cualquier excedente de capacidad de China se destine a su exportación al mercado de la Unión.
(33)
Habida cuenta de lo anteriormente expuesto, cabe esperar que las importaciones procedentes de China se reanudarán en volúmenes mayores y ejercerán mayor presión sobre los precios en el mercado de la Unión en caso de que se supriman las medidas actuales.
d) Capacidad de producción y exceso de capacidad disponible para la exportación
(34)
De conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, a falta de otra información, el análisis de la capacidad no utilizada en China se basó en los datos disponibles, a saber, la limitada información sobre la situación del mercado de China facilitada por el productor exportador chino que cooperó, por la industria de la Unión y la información disponible públicamente en el nivel de cinco grandes productores principales identificados en China y los datos recogidos en la fase inicial. Se consideró que la información facilitada por estas fuentes es coherente.
(35)
Sobre la base de esta información, se supone que están disponibles en China más de 100 000 toneladas de capacidad de producción, lo que representa en torno a tres veces el volumen del consumo de la Unión durante el PIR.
(36)
Teniendo en cuenta el índice de utilización de la capacidad del productor que cooperó, se concluyó que en China existen importantes capacidades potencialmente disponibles que podrían utilizarse para aumentar la producción y reorientarla al mercado de la Unión en caso de que las medidas antidumping dejaran de tener efecto.
e) Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(37)
En vista de lo anterior, se consideró que era probable la reaparición del dumping en caso de expiración de las actuales medidas. En particular, el nivel de los valores normales establecidos en China, las prácticas de dumping del productor que cooperó en los mercados de terceros países, la existencia de medidas antidumping contra los exportadores chinos en la India y los Estados Unidos, el atractivo del mercado de la Unión en comparación con otros mercados y la disponibilidad de una capacidad de producción significativa en China muestran la probabilidad de una reaparición del dumping en caso de derogación de las medidas vigentes.
D. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Definición de industria de la Unión
(38)
La presente investigación confirmó que los dos únicos productores de la Unión que fabrican persulfatos representaban el 100 % de la producción total de la Unión durante el PIR. Ambos productores apoyaron la solicitud de reconsideración y cooperaron con la investigación.
(39)
Dichas empresas constituyen la industria de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base y, en lo sucesivo, se hará referencia a ellas como «la industria de la Unión».
2. Observación preliminar
(40)
A fin de proteger la confidencialidad conforme al artículo 19 del Reglamento de base, los datos relativos a los dos productores de la Unión se presentan en forma de índices o en intervalos.
(41)
Se ha analizado la información sobre las importaciones en el nivel de código NC correspondiente a los tres tipos principales del producto similar: persulfato de amonio, persulfato sódico y persulfato de potasio, y en nivel del código TARIC para el cuarto tipo, a saber, el peroximonosulfato de potasio. El análisis de las importaciones se completó con datos recogidos con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base.
3. Consumo de la Unión
(42)
El consumo de la Unión se determinó sobre la base del volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, más los datos de Eurostat sobre importaciones, en el nivel de los códigos NC y TARIC.
(43)
El consumo de la Unión en el PIR fue ligeramente más alto que al principio del período considerado. Si bien se produjo un incremento del 22 %, entre 2009 y 2010, más adelante el consumo disminuyó de manera constante en torno al 18 %.
Cuadro 1
Consumo
2009
2010
2011
PIR
Consumo (en toneladas)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Índice (2009 = 100)
100
122
114
103
Fuente: Respuestas al cuestionario, Eurostat, base de datos del artículo 14, apartado 6.
4. Volumen, precios y cuota de mercado de las importaciones procedentes de China
(44)
Los volúmenes y las cuotas de mercado de las importaciones procedentes de China se establecieron sobre la base de Eurostat y de los datos recopilados con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base.
(45)
Si se comparan las bases de datos antes mencionadas se observa que todas las importaciones procedentes de China son originarias de la única empresa que en la investigación original se constató que no practicaba el dumping. Por tanto, no es posible analizar la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de China ni tampoco la evolución de sus precios.
(46)
Además, dado que los productores exportadores chinos sujetos a medidas antidumping no exportaron el producto afectado a la Unión durante el PIR, no ha sido posible calcular la subcotización de los precios para China.
5. Importaciones procedentes de otros terceros países
(47)
El cuadro siguiente muestra el volumen de las importaciones, los precios y la cuota de mercado de otros países durante el período considerado, establecidos sobre la base de la información estadística proporcionada en el nivel de los códigos NC y TARIC. Como se explica en el considerando 40, por razones de confidencialidad, las cifras relativas a la cuota de mercado se presentan en forma indizada.
Cuadro 2
Importaciones procedentes de otros terceros países
2009
2010
2011
PIR
Turquía
Volumen de importaciones (en toneladas)
2 326
3 002
2 360
3 026
Índice (2009 = 100)
100
129
101
130
Precio, EUR/tonelada
1 137
1 010
1 130
1 158
Índice (2009 = 100)
100
89
99
102
Cuota de mercado
Índice
100
106
89
126
Estados Unidos
Volumen de importaciones (en toneladas)
3 662
3 951
4 156
2556
Índice (2009 = 100)
100
108
114
70
Precio, EUR/tonelada
1 053
1 170
1 201
1 099
Índice (2009 = 100)
100
111
114
104
Cuota de mercado
Índice
100
88
100
68
Otros terceros países
Volumen de importaciones (en toneladas)
1 652
1 605
1 420
1 105
Índice (2009 = 100)
100
97
86
67
Precio, EUR/tonelada
1 443
1 518
1 605
1 738
Índice (2009 = 100)
100
105
111
120
Cuota de mercado
Índice
100
80
76
65
Total de otros terceros países
Volumen de importaciones (en toneladas)
7 640
8 558
7 936
6 687
Índice (2009 = 100)
100
112
104
88
Precio, EUR/tonelada
1 163
1 179
1 252
1 231
Índice (2009 = 100)
100
101
108
106
Cuota de mercado
Índice
100
92
91
85
Fuente: Eurostat y TARIC.
(48)
Los volúmenes de importación de otros terceros países en el mercado de la Unión disminuyeron en aproximadamente un 12 % durante el período considerado, mientras que el precio medio aumentó un 6 % durante el mismo período. La cuota de mercado perdida por otros terceros países fue absorbida parcialmente por las importaciones chinas y la industria de la Unión. Durante el mismo período, la industria de la Unión aumentó sus precios un 7 % por término medio, como se menciona en el considerando 64.
6. Situación económica de la industria de la Unión
6.1. Observaciones preliminares
(49)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los factores e índices económicos que influyen en la situación de la industria de la Unión.
6.2. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(50)
La producción de la industria de la Unión se incrementó significativamente durante el período considerado. Este incremento fue particularmente elevado entre 2009 y 2010, período en que aumentó 32 puntos porcentuales. Posteriormente, se mantuvo estable y luego disminuyó ligeramente entre 2011 y el PIR.
Cuadro 3
Producción total de la Unión
2009
2010
2011
PIR
Producción (toneladas)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Índice (2009 = 100)
100
132
135
125
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(51)
La capacidad de producción se mantuvo estable durante el período considerado. La producción aumentó en el período 2009-2011 y la utilización de la capacidad registró un aumento global del 34 %. Esta tendencia cambió en el PIR, ya que la disminución de la producción también condujo a un descenso de seis puntos porcentuales en la utilización de la capacidad, como se indica a continuación:
Cuadro 4
Capacidad de producción y utilización de la capacidad
2009
2010
2011
PIR
Capacidad de producción (toneladas)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Índice (2009 = 100)
100
101
101
101
Utilización de la capacidad
60 %
79 %
81 %
75 %
Índice (2009 = 100)
100
131
134
124
Fuente: Respuestas al cuestionario.
6.3. Existencias
(52)
A pesar de que el nivel de las existencias de cierre de la industria de la Unión haya aumentado sustancialmente entre 2009 y el PIR, sigue siendo relativamente bajo en comparación con el nivel de producción.
Cuadro 5
Existencias de cierre
2009
2010
2011
PIR
Existencias de cierre (toneladas)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Índice (2009 = 100)
100
144
227
184
Fuente: Respuestas al cuestionario.
6.4. Volumen de ventas
(53)
El volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión a clientes no vinculados siguió la tendencia del consumo, alcanzando un máximo en 2010 y después con un descenso en los años siguientes, hasta el final del período de investigación de reconsideración. Durante el período considerado, aumentó un 6 %.
Cuadro 6
Ventas a clientes no vinculados
2009
2010
2011
PIR
Volumen (en toneladas)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Índice (2009 = 100)
100
122
113
106
Fuente: Respuestas al cuestionario.
6.5. Cuota de mercado
(54)
Mientras que los volúmenes de venta a la Unión siguieron la tendencia del consumo, la cuota de mercado de la industria de la Unión se mantuvo relativamente estable durante el período considerado.
Cuadro 7
Cuota de mercado de la Unión
2009
2010
2011
PIR
Cuota de mercado de la industria de la Unión
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Índice (2009 = 100)
100
100
100
103
Fuente: Respuestas al cuestionario, Eurostat y TARIC.
6.6. Crecimiento
(55)
Como se ha explicado anteriormente, el crecimiento en el consumo en la Unión se limitaba a tres puntos porcentuales durante el período considerado. La industria de la Unión consiguió aumentar ligeramente su volumen de ventas y su cuota de mercado durante el mismo período.
6.7. Empleo y productividad
(56)
El nivel de empleo de la industria de la Unión permaneció estable entre 2009 y el PIR. No obstante, la productividad por empleado, medida en volumen de producción en toneladas por empleado, aumentó de manera visible en este período en consonancia con la evolución de la producción. A continuación se muestran datos pormenorizados:
Cuadro 8
Total de empleo y productividad de la Unión
2009
2010
2011
PIR
Índice de empleados
100
100
103
101
Índice de productividad
100
132
131
124
Fuente: Respuestas al cuestionario.
6.8. Precios de venta unitarios
(57)
Los precios de venta unitarios de la industria de la Unión a clientes no vinculados de la Unión aumentaron un 7 % entre 2009 y el PIR. Este aumento del 7 % en el precio medio de venta de la industria de la Unión se explica por el cambio en la gama de productos vendidos durante el período considerado. Este precio, aun teniendo en cuenta la posible diferencia en la gama de productos, era sensiblemente más alto que el precio de exportación a terceros países cobrado por el productor chino que cooperó.
Cuadro 9
Precio unitario de las ventas de la Unión
2009
2010
2011
PIR
Precio unitario de las ventas de la Unión (EUR por tonelada)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Índice (2009 = 100)
100
100
105
107
Fuente: Respuestas al cuestionario.
6.9. Rentabilidad
(58)
En 2009, la rentabilidad de la industria de la Unión se aproximó mucho al umbral de equilibrio. Posteriormente, en el período de 2010 al PIR, la rentabilidad siguió siendo superior al 10 %. El aumento repentino del índice de rentabilidad entre 2009 y 2010 es consecuencia del bajísimo nivel de base en 2009, que fue un año crítico para la industria de la Unión. En 2011, la alta rentabilidad fue consecuencia de un ahorro extraordinario de costes, que no se repetirá en el futuro. Esto ya se refleja en la disminución de la rentabilidad durante el PIR, que se mantiene como la tendencia actual.
Cuadro 10
Rentabilidad
2009
2010
2011
PIR
Rentabilidad de las ventas de la Unión
Índice (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Fuente: Respuestas al cuestionario.
6.10. Inversión y rendimiento de las inversiones
(59)
La investigación puso de manifiesto que la industria de la Unión pudo mantener un alto nivel de inversiones en todo el período considerado.
(60)
El rendimiento de las inversiones siguió de cerca la tendencia de la rentabilidad en 2009 y 2011, siendo no representativo, como se explica en el considerando 58.
Cuadro 11
Inversiones y rendimiento de las inversiones
Índice (2009 = 100)
2009
2010
2011
PIR
Inversiones
100
71
110
99
Rendimiento de las inversiones
100
3 166
4 647
2 455
Fuente: Respuestas al cuestionario.
6.11. Flujo de caja y capacidad de reunir capital
(61)
El flujo de caja, que afecta a la capacidad de la industria para autofinanciar sus actividades, expresado como porcentaje del volumen de negocios del producto afectado, siguió una tendencia similar a la de la rentabilidad. Mejoró considerablemente hasta 2011 y disminuyó durante el PIR.
Cuadro 12
Flujo de caja
2009
2010
2011
PIR
Flujo de caja
Índice (2009 = 100)
100
288
381
172
Fuente: Respuestas al cuestionario.
6.12. Salarios
(62)
Mientras que el número de personas empleadas por la industria de la Unión permaneció estable, su salario aumentó un 12 % durante el período considerado.
6.13. Magnitud del margen de dumping
(63)
Como se ha explicado anteriormente, no hubo importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China durante el período considerado, por lo que la magnitud del margen de dumping no pudo determinarse.
6.14. Recuperación tras el dumping anterior
(64)
Teniendo en cuenta la ausencia de importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de China, el nivel relativamente elevado de utilización de la capacidad y el aumento de la cuota de mercado de la industria de la Unión, su nivel de rentabilidad y la evolución positiva de determinados indicadores financieros, se concluye que la industria de la Unión se recuperó de los efectos de prácticas de dumping anteriores durante el período considerado. Sin embargo, la recuperación es reciente y durante el PIR se observó en el mercado de la Unión cierto descenso en diversos indicadores de perjuicio tales como la rentabilidad, el flujo de caja, el rendimiento de las inversiones y la inversión.
7. Conclusión sobre la situación de la industria de la Unión
(65)
La investigación puso de manifiesto que las importaciones de productos de bajo precio objeto de dumping procedentes de China cesaron en el mercado de la Unión tras la imposición de las medidas originales en 2007 y que no se reanudaron durante el período considerado ni durante el PIR. Las importaciones de China en el mercado de la Unión proceden del único productor chino que se constató que no practicaba dumping en la investigación original. Esto permitió a la industria de la Unión alcanzar un alto nivel de producción, incrementar su volumen de ventas, precios medios de venta, cuota de mercado y rentabilidad, y mejorar su situación financiera global.
(66)
Por lo tanto, se concluye que la industria de la Unión no sufrió ningún perjuicio importante durante el PIR. Sin embargo, sigue siendo vulnerable si se tiene en cuenta la disminución del consumo y, como se ha explicado anteriormente, el deterioro de algunos indicadores de perjuicio durante el PIR.
E. PROBABILIDAD DE UNA REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
1. Observaciones preliminares
(67)
A fin de evaluar la probabilidad de reaparición del perjuicio en caso de que las medidas dejaran de tener efecto, se analizó el posible impacto de las importaciones chinas en el mercado de la Unión y la industria de la Unión de acuerdo con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
(68)
El análisis se centró en el excedente de capacidad en China y en el comportamiento de los exportadores chinos en los mercados de terceros países y en el mercado de la Unión.
2. Excedente de capacidad en China
(69)
Según la información recogida y verificada durante la investigación, se calcula que China dispone de unas 100 000 toneladas de capacidad de producción para el producto afectado. Por otra parte, existen algunos pequeños productores dispersos en el país que aumentan esta cifra.
(70)
Debido a la falta de cooperación de los exportadores chinos, no se dispone de datos con indicación exacta del porcentaje de esta capacidad no utilizada, que podría emplearse para exportar el producto afectado al mercado de la Unión. Sin embargo, la investigación demostró que el único productor chino que cooperó tiene una capacidad de reserva de alrededor del 30 %. Extrapolar esta información a todas las empresas chinas significaría que existe actualmente en la República Popular China una capacidad no utilizada de más de 30 000 toneladas.
(71)
Habida cuenta de lo anterior, aunque las empresas chinas no funcionaran a plena capacidad, entre veinte y veinticinco mil toneladas del producto afectado estarían disponibles para la exportación en la República Popular China. Dadas las constataciones y las conclusiones formuladas en los considerandos 22 a 44, es evidente que, en caso de no prolongarse las medidas, la capacidad adicional disponible en China se destinaría a su exportación al mercado de la Unión. Este potencial volumen de exportación adicional debe considerarse en el contexto de un consumo de la Unión de unas 25 000 a 35 000 toneladas durante el PIR.
3. Exportaciones de la República Popular China
(72)
Como se indica en el considerando 20, la investigación puso de manifiesto que las exportaciones chinas a terceros países se realizaron a precios objeto de dumping. Además, los resultados de las reconsideraciones por expiración llevadas a cabo por las autoridades competentes de los EE. UU. y de la India indicaron la conveniencia de prolongar las medidas antidumping aplicadas a los persulfatos procedentes de China. En esta situación, cabe esperar que la capacidad de producción no comprometida de los exportadores chinos se utilice principalmente para producir para la exportación al mercado de la Unión en caso de que las medidas dejen de tener efecto. Como se explica en el considerando 32, dado que el suministro a los mercados de otros terceros países, no sujeto a medidas, ya está garantizado por las empresas presentes en esos mercados, cualquier excedente de capacidad disponible en China se utilizará probablemente para exportar el producto afectado al mercado de la Unión.
(73)
Teniendo en cuenta las anteriores prácticas de dumping de los exportadores chinos que dieron lugar a la imposición de las medidas en vigor, así como sus actuales prácticas de dumping en terceros países, puede concluirse que estos volúmenes de exportaciones a la Unión se realizarían a precios objeto de dumping.
(74)
Además, como se menciona en el considerando 23, se recuerda que en el período comprendido entre 1995 y 2001 se impusieron medidas antidumping contra la exportación de persulfatos procedentes de China. Como resultado de la no ampliación de estas medidas, las importaciones procedentes de la República Popular China aumentaron de menos de 200 toneladas en 2001 a unas 10 000 toneladas en 2006, y representaron más del 20 % del mercado de la Unión.
4. Conclusión
(75)
A la vista de las conclusiones de la investigación, a saber, el excedente de capacidad disponible en China, el mantenimiento del dumping chino a terceros países, la capacidad limitada de los exportadores chinos para vender en otros grandes mercados de terceros países y su capacidad demostrada para reorientar los volúmenes de exportación al mercado de la Unión, se considera que la derogación de las medidas podría debilitar la posición de la industria de la Unión en su mercado principal y que el perjuicio sufrido se repetiría debido a las importaciones chinas a precios objeto de dumping. No hay razones para creer que la mejora del rendimiento de la industria de la Unión debido a las medidas vigentes se mantendría o consolidaría si se derogaran las medidas. Por el contrario, existen condiciones favorables para una reorientación probable de las importaciones chinas al mercado de la Unión a precios objeto de dumping y en volúmenes considerables, lo que probablemente socavaría la evolución positiva alcanzada en el mercado de la Unión durante el período considerado. Las importaciones chinas objeto de dumping podrían ejercer presión sobre los precios de venta de la industria de la Unión y hacer que esta perdiera cuota de mercado, lo que, por consiguiente, afectaría negativamente al rendimiento financiero de la industria de la Unión, que sigue siendo vulnerable como se explica en el considerando 66.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Introducción
(76)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas en vigor sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, es decir, los de la industria de la Unión, los de los importadores y los de los usuarios. Se ha ofrecido a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
(77)
Teniendo en cuenta que esta investigación es una reconsideración de las medidas existentes, es posible evaluar cualquier efecto negativo indebido de las medidas antidumping vigentes en las partes interesadas.
2. Interés de la industria de la Unión
(78)
En el considerando 70 se concluyó que la industria de la Unión experimentaría probablemente un deterioro grave de su situación en caso de que las medidas antidumping dejaran de tener efecto. Por lo tanto, la continuación de las medidas redundaría en beneficio de la industria de la Unión, ya que los productores de la Unión deberían poder mantener su volumen de ventas, cuota de mercado, rentabilidad y situación económica global positiva. Por el contrario, el cese de las medidas amenazaría seriamente la viabilidad de la industria de la Unión, ya que hay motivos para suponer que se produciría una reorientación de las importaciones chinas al mercado de la Unión a precios objeto de dumping y en volúmenes considerables, lo que provocaría la reaparición del perjuicio.
3. Interés de los usuarios
(79)
Ninguno de los cuarenta y cuatro usuarios contactados respondió al cuestionario o cooperó. Los usuarios no cooperaron tampoco en la investigación original. Ante la falta de interés de los usuarios, se ha llegado a la conclusión de que el mantenimiento de las medidas no sería contrario a su interés. Además, la investigación puso de manifiesto que el impacto del producto afectado en los costes de los productos derivados es bastante marginal, y el mantenimiento de las medidas no afectaría negativamente a la industria usuaria. La investigación también puso de manifiesto que, debido a la naturaleza del producto, así como a las diversas fuentes de suministro disponibles en el mercado, los usuarios pueden cambiar fácilmente de proveedor.
4. Interés de los importadores
(80)
Ninguno de los catorce importadores contactados respondió al cuestionario o cooperó. Los importadores tampoco cooperaron en la investigación original. Ante la falta de interés de los importadores, se ha llegado a la conclusión de que el mantenimiento de las medidas no sería contrario a su interés. La investigación puso de manifiesto que los importadores pueden adquirir el producto de diversas fuentes que están actualmente disponibles en el mercado, en especial de la industria de la Unión, los exportadores estadounidenses y los exportadores chinos que no venden a precios de dumping.
5. Conclusión
(81)
Por todo lo expuesto, se concluye que no existen razones de peso para no mantener las medidas antidumping actualmente en vigor.
G. MEDIDAS ANTIDUMPING
(82)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. Se tuvieron en cuenta las observaciones y los comentarios pertinentes.
(83)
Se deduce de lo anterior que, tal como está previsto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados peroxosulfatos (persulfatos) originarios de China, impuestas mediante el Reglamento (CE) no 1184/2007.
(84)
Con objeto de minimizar el riesgo de elusión debido a la gran diferencia de los tipos de derechos, se considera necesario, en este caso, adoptar disposiciones especiales para garantizar la correcta aplicación de los derechos antidumping. Estas medidas especiales, que solo se aplican a las empresas para las que se introduce un tipo de derecho individual, incluyen la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo del presente Reglamento. Las importaciones que no vayan acompañadas de dicha factura deberán someterse al derecho antidumping residual aplicable a todos los demás productores.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de peroxosulfatos (persulfatos), incluido el sulfato de peroximonosulfato de potasio, clasificados actualmente en los códigos NC 2833 40 00 y ex 2842 90 80 (código TARIC 2842908020) originarios de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho antidumping
Código TARIC adicional
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Shanghai
24,5 %
A821
Todas las demás empresas
71,8 %
A999
3. La aplicación de los tipos de derechos individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida, que se ajustará a los requisitos establecidos en el anexo. Si no se presenta dicha factura, se aplicará el tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
4. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 12 de diciembre de 2013.