NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
REGLAMENTO (UE) No 1071/2012 DE LA COMISIÓN
de 14 de noviembre de 2012
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de accesorios de tubería moldeados roscados de fundición maleable, originarios de la República Popular China y Tailandia
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 16 de febrero de 2012, la Comisión Europea («la Comisión») comunicó mediante un anuncio («el anuncio de inicio») publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de accesorios de tubería moldeados, de fundición maleable, originarios de la República Popular China, Tailandia e Indonesia («los países afectados»).
(2)
El procedimiento se inició a consecuencia de una denuncia presentada el 3 de enero de 2012 por el Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union («el denunciante») en nombre de productores que representan un porcentaje mayoritario (en este caso, más del 50 %) de la producción total de accesorios de tubería moldeados roscados de fundición maleable, de la Unión. La denuncia contenía indicios razonables de la existencia de dumping de ese producto y del perjuicio importante resultante; estos indicios se consideraron suficientes para justificar el inicio de una investigación.
2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la investigación al denunciante, a los productores de la Unión, a los productores exportadores, a los importadores no vinculados, a los usuarios y a los representantes de los países exportadores. La Comisión lo comunicó también a productores de Argentina, que estaba prevista como posible país análogo. Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(4)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones concretas para ser oídas.
(5)
Habida cuenta del número elevado de productores exportadores de China, de importadores y de productores no vinculados de la Unión, en el anuncio de inicio se previó un muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para permitir que la Comisión decidiera si sería efectivamente necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores exportadores de la República Popular China, productores de la Unión e importadores no vinculados que se dieran a conocer a la Comisión y que facilitasen, como se especifica en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades vinculadas con accesorios de tubería moldeados roscados de fundición maleable (tal como se definen en la sección B) durante el periodo comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2011. No estaba previsto utilizar el muestreo para los productores exportadores de los otros dos países afectados, Tailandia e Indonesia.
(6)
A fin de permitir a los productores exportadores de la República Popular China que así lo desearan presentar una solicitud de concesión de trato de economía de mercado o de trato individual, la Comisión envió los formularios oportunos a los productores exportadores notoriamente afectados y a las autoridades de ese país. Dos empresas solicitaron el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, y cuatro solicitaron el trato individual de conformidad con el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(7)
La Comisión comunicó oficialmente sus conclusiones en relación con el trato de economía de mercado a los productores exportadores chinos afectados, a las autoridades chinas y al denunciante. También se les dio la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito.
(8)
En cuanto a los productores de la Unión, como se explica debidamente en el considerando 29, seis de ellos facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. A partir de la información recibida de los productores de la Unión que cooperaron, la Comisión seleccionó una muestra de tres productores de la Unión sobre la base de su mayor volumen de ventas.
(9)
Tal como se explica en el considerando 31, treinta y tres importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. A partir de la información recibida de esas partes, la Comisión seleccionó una muestra de los nueve importadores con mayor volumen de importaciones en la Unión y con localización geográfica en la Unión. Dado que un importador no respondió al cuestionario, la muestra final estuvo compuesta por los ocho importadores restantes.
(10)
Tal como se explica en el considerando 30, doce productores exportadores chinos facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de la muestra. A partir de la información enviada por esas partes, la Comisión seleccionó una muestra formada por los tres productores exportadores chinos con el mayor volumen de exportaciones a la Unión.
(11)
La Comisión envió cuestionarios a los tres productores de la Unión incluidos en la muestra, a los tres productores exportadores chinos incluidos en la muestra, a tres productores exportadores tailandeses, a tres productores exportadores indonesios, a nueve importadores no vinculados incluidos en la muestra y a siete usuarios.
(12)
Respondieron al cuestionario tres productores de la Unión incluidos en la muestra, tres productores exportadores chinos, dos productores exportadores tailandeses, un productor exportador indonesio y ocho importadores no vinculados. Ningún usuario respondió al cuestionario.
(13)
La Comisión recabó y contrastó toda la información que consideró necesaria para determinar provisionalmente el dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se llevaron a cabo inspecciones en los locales de las siguientes empresas:
a)
productores de la Unión:
-
ATUSA (Accesorios de Tubería S. A.), Salvatierra (Álava), España
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgaria
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austria
b)
productores exportadores de la República Popular China:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd, Yutian (Hebei), República Popular China
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd, Pingyin (Shandong), República Popular China
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd, Jimo (Shandong), República Popular China
c)
productores exportadores de Tailandia:
-
Siam Fittings Co., Ltd, Samutsakorn, Tailandia
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Tailandia
d)
productor exportador de Indonesia:
-
PT Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesia
e)
importadores no vinculados de la Unión:
-
Crane Limited, Ipswich, Reino Unido
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Alemania
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Alemania
-
MegaGroup Trade Holding BV, Veghel, Países Bajos
-
Raccorditalia srl, Brugherio (Monza y Brianza), Italia
(14)
Habida cuenta de la necesidad de establecer un valor normal para los productores exportadores chinos a los que no pudiera concederse el trato de economía de mercado, se efectuó una inspección para determinar el valor normal sobre la base de los datos de la India (asignado país análogo) en los locales de la siguiente empresa:
-
Jainson Industries, Jalandhar (Punjab), India
3. Periodo de investigación y periodo considerado
(15)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el periodo comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2011 («el periodo de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde 2008 hasta el final del periodo de investigación («el periodo considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(16)
El producto afectado descrito en el anuncio de inicio son accesorios de tubería moldeados roscados de fundición maleable («el producto afectado»), actualmente clasificados en el código NC ex 7307 19 10.
(17)
Las principales materias primas para su producción son la chatarra, el coque o la electricidad, la arena (para el moldeo) y el cinc (para la galvanización). El primer paso del proceso de fabricación es fundir la chatarra en cubilotes. Le sigue el proceso de moldeo y la fundición de las distintas formas, que se separan en piezas. Los productos tienen que pasar por un largo proceso de recocido para garantizar que son suficientemente maleables para ser utilizados en aplicaciones; por ejemplo, la resistencia a choques y vibraciones es necesaria para soportar cambios bruscos de temperatura. Posteriormente, los accesorios pueden galvanizarse en caso necesario. Entonces tiene lugar el roscado de los productos.
(18)
Los accesorios roscados de fundición maleable se utilizan para conectar dos o más tuberías o cañerías de un tubo de conexión a un aparato, cambiar la dirección de flujo de un fluido o cerrar una tubería. Estos accesorios se utilizan sobre todo en las instalaciones de gas, agua y calefacción de edificios residenciales y no residenciales. También se utilizan en los sistemas de tuberías de las refinerías de petróleo. Los accesorios de fundición maleable se encuentran en muchas configuraciones; las más comunes son codos de 90o, tubos en forma de te, empalmes, cruces y junturas. Se fabrican tanto en negro (no galvanizado) como en forma galvanizada.
2. Producto similar
(19)
Se comprobó que el producto afectado y el producto fabricado y vendido en el mercado interior de la República Popular China, Tailandia e Indonesia, y en el mercado interior de la India, que se utilizó como país análogo, así como el producto fabricado y vendido en la Unión por la industria de esta tenían las mismas características físicas y técnicas básicas. Por tanto, se consideran provisionalmente productos similares con arreglo a lo dispuesto en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
(20)
Se presentaron varias alegaciones respecto a la definición del producto, sobre todo por parte de los importadores, aunque también por las autoridades de un Estado miembro. A continuación se trata cada una de estas alegaciones por separado.
(21)
Un importador alegó que los «accesorios electrogalvanizados» deben excluirse de la definición de accesorios roscados de fundición maleable. Afirma que la producción de accesorios electrogalvanizados requiere medidas adicionales de producción después del roscado, como el lavado y una galvanización eléctrica adicional. Cabe argumentar que este sistema da lugar a una serie de mejoras de calidad y ventajas frente a los accesorios normales. No obstante, está claro que los accesorios electrogalvanizados son plenamente intercambiables con los demás y que poseen, por tanto, las mismas características físicas y técnicas básicas. Así pues, se consideran incluidos en el producto afectado.
(22)
El mismo importador importa cuerpos de accesorios de compresión que luego junta con otras piezas para producir accesorios de compresión acabados. Cabe preguntarse si los cuerpos de los accesorios de compresión se incluyen en la definición del producto afectado. Si bien estos cuerpos tienen aspecto de accesorios y están roscados, no pueden utilizarse directamente para conectar tubos: para ello deben montarse antes. Aunque son más caros, son intercambiables con otros accesorios roscados, ya que también se utilizan para conectar tubos, aunque más en reparaciones que en instalaciones nuevas. Así pues, se concluye provisionalmente que los accesorios de compresión y sus cuerpos están incluidos en la definición del producto afectado.
(23)
Algunas partes alegaron que los accesorios de fundición maleable fabricados y vendidos por los productores de la Unión no pueden considerarse comparables a los producidos y exportados a la Unión por los países exportadores afectados, debido a que el grado de material utilizado en la producción en la Unión es, en general, de núcleo blanco, mientras que el utilizado por los exportadores es fundición maleable de núcleo negro.
(24)
Como estableció el Reglamento (CE) no 1784/2000 (3) en relación con el mismo producto, la investigación ha mostrado provisionalmente que no hay ninguna diferencia en la percepción del mercado que permita distinguir entre accesorios de núcleo blanco y de núcleo negro, dado que en todos sus aspectos, salvo el contenido en carbono, tienen características muy semejantes y los mismos usos finales, por lo que son intercambiables. Esto ha sido confirmado por el hecho de que los importadores y operadores comerciales que compran tanto accesorios de fundición maleable de núcleo negro de los países afectados como accesorios de fundición maleable de núcleo blanco producidos por la industria de la Unión los venden a los usuarios sin distinguir entre los dos grados de material. En cuanto a los usuarios del producto considerado, la investigación ha confirmado que no distinguen entre accesorios de núcleo blanco y de núcleo negro de forma significativa.
(25)
También sugiere que tanto los accesorios de núcleo blanco como los de núcleo negro están incluidos en la norma europea EN 10242 y en la norma internacional ISO 49, que especifican los requisitos para el diseño y el rendimiento de los accesorios de fundición maleable. Por lo que respecta, en especial, al material que debe utilizarse, está permitido tanto el núcleo negro como el núcleo blanco.
(26)
En vista de lo anterior, se concluye provisionalmente que los accesorios de fundición maleable de núcleo blanco fabricados y vendidos por los productores de la Unión deben considerarse producto similar a los accesorios de fundición maleable de núcleo negro producidos y exportados a la Unión por los países exportadores afectados.
(27)
Un importador importó cantidades limitadas de accesorios semielaborados no roscados. El importador lleva a cabo el roscado posteriormente. Dado que las mercancías importadas no estaban roscadas, no se consideraron producto afectado.
(28)
Las autoridades de un Estado miembro señalan que, según las notas explicativas de la nomenclatura combinada (4), la expresión «maleable» incluye la fundición de grafito esferoidal (idéntica a la fundición dúctil). Aunque las partes interesadas no comunicaron ninguna venta de accesorios de fundición maleable hechos de fundición dúctil durante el periodo de investigación, hay indicios de que ello podría haber sido posible. Dado que estos accesorios tienen las mismas características físicas básicas que los accesorios roscados de fundición maleable investigados, se considera pertinente aclarar que los productos de hierro dúctil se incluyen en el ámbito de aplicación del procedimiento y de las medidas.
C. MUESTREO
1. Muestreo de los productores de la Unión
(29)
De conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, la Comisión seleccionó una muestra basada en el mayor volumen de ventas representativo de accesorios roscados de fundición maleable a clientes no vinculados de la Unión, que puede investigarse razonablemente en el tiempo disponible. La muestra seleccionada consta de tres productores que pertenecen a dos grupos de empresas y representan el 81 % de las ventas de accesorios roscados de fundición maleable a clientes no vinculados de la Unión, de los seis productores del producto similar conocidos de la Unión. Con arreglo al artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, fueron consultados todos los productores de la Unión y el denunciante, y se invitó a todas las partes interesadas a presentar observaciones sobre la muestra propuesta. No se recibió ninguna observación acerca de la selección de la muestra.
2. Muestreo de los productores exportadores de la República Popular China
(30)
De acuerdo con el artículo 17 del Reglamento de base, la Comisión seleccionó una muestra basada en el mayor volumen de exportaciones representativo, que puede investigarse razonablemente en el tiempo disponible. Doce productores exportadores, que constituyen el 51 % de las exportaciones chinas a la Unión durante el periodo de investigación, presentaron la información sobre el muestreo solicitada en el anexo A del anuncio de inicio. La muestra seleccionada consta de tres empresas, que representan el 88 % del volumen de exportaciones de las partes que cooperaron de la República Popular China a la Unión. De conformidad con el artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, se consultó a todos los productores exportadores afectados y a las autoridades chinas. No se recibió ninguna observación acerca de la selección de la muestra.
3. Muestreo de los importadores no vinculados
(31)
De acuerdo con el artículo 17 del Reglamento de base, la Comisión seleccionó una muestra basada en el mayor volumen representativo de importaciones en la Unión y en la localización geográfica de las empresas, que puede investigarse razonablemente en el tiempo disponible. Un total de treinta y tres importadores no vinculados presentaron la información sobre el muestreo solicitada en el anexo B del anuncio de inicio. La muestra inicial seleccionada consta de seis importadores de cinco Estados miembros, que representan el 59 % de las importaciones de accesorios roscados de fundición maleable de los importadores que cooperaron en la Unión. Con arreglo al artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, se consultó a todos los importadores. A raíz de sus observaciones se incluyó en la muestra a otras tres empresas, llegando a una muestra final de nueve importadores de seis Estados miembros, lo que representa el 67 % de las importaciones de accesorios roscados de fundición maleable de los importadores que cooperaron en la Unión. No se recibieron más observaciones sobre la muestra ampliada. Dado que un importador no respondió al cuestionario, la muestra final estuvo compuesta por los ocho importadores restantes.
D. DUMPING
1. República Popular China
1.1. Trato de economía de mercado
(32)
Con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping relativas a importaciones originarias de la República Popular China, el valor normal debe fijarse de conformidad con los apartados 1 a 6 del mismo artículo para los productores acerca de los cuales se haya demostrado que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(33)
Solo a título de referencia se presentan a continuación dichos criterios de forma resumida:
1.
Las decisiones de las empresas se adoptan en respuesta a las condiciones del mercado, sin interferencias significativas del Estado, y los costes reflejan los valores del mercado.
2.
Las empresas poseen exclusivamente un juego de libros contables básicos que se utilizan a todos los efectos y que son auditados con la adecuada independencia conforme a los criterios normales en contabilidad internacional.
3.
No hay distorsiones significativas heredadas de un sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado.
4.
Las leyes relativas a la propiedad y a la quiebra garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad necesarias.
5.
Las operaciones de cambio se efectúan a los tipos de mercado.
(34)
Dos productores exportadores solicitaron el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondieron al formulario de solicitud de trato de economía de mercado dentro de los plazos fijados.
(35)
La Comisión buscó toda la información que consideraba necesaria y verificó la información aportada en las solicitudes de trato de economía de mercado en los locales de las empresas en cuestión.
(36)
La inspección puso de manifiesto que los dos productores exportadores que solicitaron el trato de economía de mercado no cumplían los requisitos de los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(37)
Las cuentas auditadas de ambos exportadores no cumplían los criterios normales en contabilidad internacional, y las cuentas auditadas de uno de ellos eran incluso incompletas, ya que no incluían un cuadro de flujos de caja. Por tanto, es evidente que no cumplían el criterio 2.
(38)
Un exportador no pudo demostrar que el capital aportado durante su privatización se evaluó adecuadamente, mientras que el otro recibió ayudas públicas principalmente en forma de un tipo fiscal preferente. Así pues, no cumplen el criterio 3.
(39)
Una empresa que solicitó el trato de economía de mercado formuló observaciones sobre la información comunicada. No cuestionó los datos materiales contenidos en la información, pero planteó tres cuestiones principales.
(40)
En primer lugar, alegó que la determinación del trato de economía de mercado fue ilegal, ya que se hizo casi dos meses después del plazo establecido. A este respecto, cabe señalar que este retraso se debió principalmente a que no pudo llevarse a cabo antes una verificación del trato de economía de mercado porque los exportadores chinos no estuvieron disponibles hasta ese momento. Debe destacarse que el calendario de la determinación no tuvo ningún impacto en los resultados.
(41)
En segundo lugar, alegó que la no conformidad de las cuentas auditadas solo se basaba en motivos formales. Además, afirmó que una práctica contable que no se ajusta del todo oficialmente a los criterios normales en contabilidad internacional no constituye una violación del criterio 2 del trato de economía de mercado siempre que no afecte a los resultados financieros de la empresa. A este respecto, conviene señalar que el criterio 2 no hace referencia alguna a los resultados financieros de la empresa. En consecuencia, la alegación es infundada. El criterio sobre los libros contables auditados con independencia conforme a los criterios normales en contabilidad internacional es una obligación oficial. No obstante, es preciso mencionar que todas las infracciones fueron significativas, debido a la magnitud de los importes afectados o al significado de la infracción (es decir, que sencillamente no se había efectuado un análisis obligatorio).
(42)
Por último, se alegó que los beneficios recibidos en forma de tipo preferente no se habían utilizado antes para denegar el trato de economía de mercado. A este respecto, cabe señalar que cada caso se analiza según sus propias características. El criterio 3 permite evaluar si los exportadores chinos están sujetos a distorsiones significativas heredadas de un sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado. Tal es el caso aquí por las ayudas públicas, sobre todo en forma de tipo fiscal preferente. Así pues, las observaciones generales presentadas por el exportador chino no están suficientemente justificadas.
(43)
En conclusión, no se ha demostrado que ninguno de los productores exportadores cumpliera los criterios 2 y 3 del trato de economía de mercado. Por tanto, este trato no puede concederse a esas empresas.
1.2. Trato individual
(44)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho aplicable a todo el territorio de los países sujetos a dicha disposición, excepto en los casos en los que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios establecidos en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(45)
Solo a título de referencia se presentan a continuación dichos criterios de forma resumida:
1.
Cuando se trate de empresas controladas total o parcialmente por extranjeros o de sociedades en participación, los exportadores pueden repatriar capitales y beneficios libremente.
2.
Los precios de exportación, las cantidades exportadas y las modalidades de venta se deciden libremente.
3.
La mayoría de las acciones pertenecen a particulares. Los funcionarios públicos que figuran en el consejo de administración o que ocupan puestos clave en la gestión son claramente minoritarios, o la empresa es suficientemente independiente de la interferencia del Estado.
4.
Las operaciones de cambio se efectúan a los tipos de mercado.
5.
La intervención del Estado no puede dar lugar a que se eludan las medidas si los exportadores se benefician de tipos de derechos individuales.
(46)
Los productores exportadores que no cumplían los criterios de trato de economía de mercado, así como el tercer productor de la muestra, solicitaron el trato individual. Sobre la base de la información disponible, se estableció provisionalmente que los productores exportadores incluidos en la muestra cumplían los requisitos previstos en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base y, por tanto, puede concedérseles el trato individual.
1.3. País análogo
(47)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se concede el trato de economía de mercado debe determinarse sobre la base del precio o del valor calculado en un tercer país de economía de mercado («país análogo»).
(48)
En el anuncio de inicio, la Comisión manifestó su intención de utilizar a Argentina como país análogo adecuado para determinar el valor normal para la República Popular China, y se pidió a todas las partes interesadas que presentaran sus observaciones al respecto.
(49)
Varios exportadores e importadores presentaron observaciones sobre la elección del país análogo, alegando que Argentina no sería un país análogo adecuado, debido sobre todo al escaso nivel de competencia nacional y el consiguiente alto nivel de precios del mercado interior argentino. De hecho, hay indicios de que el mercado argentino se reparte en gran medida entre tres productores nacionales. Según las estadísticas argentinas, las importaciones al mercado argentino son tradicionalmente insignificantes, ya que los mayores proveedores extranjeros, Brasil y China, están sometidos a elevados derechos antidumping.
(50)
Los mismos exportadores e importadores propusieron Tailandia, la India o Indonesia como países análogos más adecuados. Teniendo en cuenta las observaciones de las partes interesadas, se solicitó la cooperación de productores de Argentina y la India, lo que fue aceptado por un productor de Argentina y otro de la India.
(51)
Un análisis de estas respuestas mostró que los precios en el mercado interior comunicados por el productor argentino que cooperó eran muy altos, bastante superiores a los precios de venta de los productores de la Unión incluidos en la muestra, así como a su precio no perjudicial.
(52)
También se comprobó que el mercado indio es muy competitivo, con un número estimado de trescientos productores. Por ello, los precios en el mercado interior comunicados por el exportador indio que cooperó pueden considerarse razonables.
(53)
Tailandia e Indonesia participan en la misma investigación, pero en esos países opera un número muy limitado de productores, con lo que sus mercados interiores son menos competitivos en comparación con la India. Por consiguiente, se concluye provisionalmente que la India es un país análogo apropiado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
1.4. Valor normal
(54)
Dado que el trato de economía de mercado no se concedió a ningún exportador chino incluido en la muestra, el valor normal se estableció con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, utilizando la India como tercer país de economía de mercado análogo.
(55)
Se estableció en primer lugar, para cada productor exportador afectado, si el total de ventas interiores de accesorios roscados de fundición maleable del productor del país análogo eran representativas, es decir, si el volumen total de esas ventas suponía al menos el 5 % del volumen total de ventas a la exportación del producto afectado por cada productor exportador a la Unión durante el periodo de investigación. Este era el caso de dos de los tres productores exportadores incluidos en la muestra.
(56)
Luego se identificaron los tipos de producto vendidos en el mercado interior por las empresas del país análogo con ventas interiores globalmente representativas que eran idénticos o directamente comparables a los tipos vendidos para su exportación a la Unión.
(57)
Para cada tipo vendido por el productor del país análogo en su mercado interior que fuera directamente comparable con el tipo de accesorio roscado de fundición moldeable vendido para su exportación a la Unión por los productores exportadores, se determinó si las ventas interiores eran suficientemente representativas. Las ventas interiores de un tipo concreto de producto se consideraron suficientemente representativas cuando el volumen de ese producto vendido en dicho mercado a clientes independientes durante el periodo de investigación fue, como mínimo, el 5 % del volumen total del tipo de producto comparable vendido para su exportación a la Unión por el productor exportador.
(58)
En relación con el productor del país análogo, la Comisión examinó posteriormente si cada tipo de producto similar vendido en el mercado interior en cantidades representativas podía considerarse vendido en el curso de operaciones comerciales normales. Para ello se estableció, en relación con cada tipo de producto, la proporción de ventas lucrativas a clientes independientes realizadas en el mercado interior durante el periodo de investigación.
(59)
Cuando el volumen de ventas de un tipo de producto, vendido a un precio de venta neto igual o superior al coste de producción calculado, representaba más del 80 % del volumen total de ventas de ese tipo, y cuando el precio medio ponderado de venta de ese tipo era igual o superior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior. Este precio se calculó como media ponderada de los precios de todas las ventas interiores de ese tipo realizadas durante el periodo de investigación.
(60)
Si el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representaba un 80 % o menos del volumen total de ventas de ese tipo, o si su precio medio ponderado era inferior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada únicamente de las ventas rentables de ese tipo.
(61)
Si los tipos de producto se habían vendido en su totalidad con pérdidas, se consideró que no se habían vendido en el curso de operaciones comerciales normales.
(62)
Para los tipos de productos no comercializados en el curso de operaciones comerciales normales, así como para los tipos de productos que no se vendieron en cantidades representativas en el mercado interior, se utilizó el valor normal calculado.
(63)
Para calcular el valor normal, se añadieron a su propio coste medio de producción durante el periodo de investigación la media ponderada de los gastos de venta, generales y administrativos contraídos y el beneficio medio ponderado obtenido en las ventas interiores del producto similar por el único productor del país análogo que cooperó, en el curso de operaciones comerciales normales durante dicho periodo. Para calcular el valor normal en lo que respecta a cualquier tipo de producto vendido en cantidades no representativas en el mercado interior, se utiliza la media ponderada de los beneficios y los gastos de venta, generales y administrativos en el curso de operaciones comerciales normales de dichas ventas no representativas. En caso necesario, se ajustaron los costes de producción y los gastos de venta, generales y administrativos antes de ser utilizados para determinar si se trataba de operaciones comerciales corrientes y calcular el valor normal.
1.5. Precio de exportación
(64)
Dado que se concedió el trato individual a los productores incluidos en la muestra y que las ventas de exportación del producto afectado a la Unión se efectuaron directamente a clientes independientes de la Unión, el precio de exportación se determinó de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, es decir, sobre la base de los precios de exportación realmente pagados o pagaderos.
1.6. Comparación
(65)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando el precio franco fábrica.
(66)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(67)
Se hicieron los ajustes apropiados para tener en cuenta las características físicas, los impuestos indirectos, el transporte, los seguros, el mantenimiento, la carga y los costes accesorios, embalaje, créditos, comisiones y gastos bancarios en todos los casos en que se consideró que eran razonables y exactos y que estaban justificados por pruebas contrastadas.
1.7. Márgenes de dumping
(68)
Por lo que se refiere a las empresas incluidas en la muestra, se comparó la media ponderada del valor normal de cada tipo del producto similar establecido para el país análogo con la media ponderada del precio de exportación del tipo del producto afectado correspondiente, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(69)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes medios ponderados de dumping provisionales expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
El margen de dumping medio ponderado de los productores exportadores que cooperaron no incluidos en la muestra se calculó de conformidad con lo dispuesto en el artículo 9, apartado 6, del Reglamento de base. Este margen se calculó sobre la base de los márgenes establecidos para los productores exportadores de la muestra.
(71)
Según esto, el margen de dumping calculado para las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra se estableció provisionalmente en el 42,3 %.
(72)
Con respecto a todos los demás productores exportadores de la República Popular China, los márgenes de dumping se establecieron sobre la base de los datos disponibles con arreglo al artículo 18 del Reglamento de base. Para ello el nivel de cooperación se estableció comparando primero el volumen de las exportaciones a la Unión comunicado por los productores exportadores que cooperaron con las estadísticas de importación equivalentes de Eurostat.
(73)
Dado que los productores que cooperaron suponían más del 50 % del total de las exportaciones chinas a la Unión y que la industria puede considerarse fragmentada debido al elevado número de productores exportadores de la República Popular China, el nivel de cooperación se consideró elevado. Ya que no había razón alguna para creer que algún productor exportador se hubiera abstenido deliberadamente de cooperar, el margen de dumping residual se fijó en el nivel de la empresa con el margen de dumping más alto. Esto se consideró apropiado al no haber indicios de que las restantes empresas que no cooperaron estuvieran practicando dumping a niveles más bajos, y con el fin de asegurar la eficacia de las medidas.
(74)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes medios ponderados de dumping provisionales expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Otras empresas que cooperaron
42,3 %
Todas las demás empresas
67,8 %
2. Tailandia e Indonesia
2.1. Valor normal
(75)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión determinó en primer lugar, para cada uno de los productores exportadores que cooperaron, si sus ventas totales del producto similar en su mercado interior eran representativas, es decir, si el volumen total de tales ventas representaba, como mínimo, el 5 % de su volumen total de ventas de exportación del producto afectado a la Unión. La investigación demostró que las ventas en el mercado interior del producto similar eran representativas para todos los productores exportadores que cooperaron de Tailandia e Indonesia.
(76)
A continuación, la Comisión identificó los tipos de producto vendidos en el mercado interior por las empresas con ventas representativas en dicho mercado, que eran idénticos o directamente comparables con los tipos vendidos para su exportación a la Unión.
(77)
Para cada tipo del producto similar vendido por los productores exportadores en su mercado interior que resultó ser directamente comparable con el tipo de producto afectado vendido para su exportación a la Unión, se determinó si las ventas interiores eran suficientemente representativas a efectos del artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores de un tipo concreto de producto se consideran suficientemente representativas cuando la cantidad de ese producto vendida en el mercado interior a clientes independientes durante el periodo de investigación sea, como mínimo, el 5 % de la cantidad total del tipo de producto comparable vendido para su exportación a la Unión.
(78)
A continuación, la Comisión analizó si podía considerar que cada tipo del producto similar vendido en el mercado interior en cantidades representativas se había vendido en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Para ello se estableció, en relación con cada tipo de producto, la proporción de ventas rentables a clientes independientes en el mercado interior durante el periodo de investigación.
(79)
Cuando el volumen de ventas de un tipo de producto, vendido a un precio de venta neto igual o superior a su coste de producción calculado, representa más del 80 % del volumen total de las ventas de ese tipo, y cuando el precio de venta medio ponderado es igual o superior al coste unitario, el valor normal por tipo de producto se calcula como la media ponderada de todos los precios de venta en el mercado interior del tipo de producto en cuestión.
(80)
Cuando el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representa un 80 % o menos del volumen total de las ventas de ese tipo, o si su precio medio ponderado es inferior al coste unitario, el valor normal se basa en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada únicamente de las ventas interiores rentables de ese tipo.
(81)
Si los tipos de producto se han vendido en su totalidad con pérdidas, se considera que no se han vendido en el curso de operaciones comerciales normales.
(82)
Para los tipos de productos no comercializados en el curso de operaciones comerciales normales, así como para los tipos de productos que no se venden en cantidades representativas en el mercado interior, se utiliza el valor normal calculado.
(83)
Para calcular el valor normal la media ponderada de los gastos de venta, generales y administrativos y de los beneficios que obtuvieron los productores exportadores afectados que cooperaron por las ventas del producto similar en el mercado interior, en el curso de operaciones comerciales normales, durante el periodo de investigación, se añadieron a sus propios costes medios de fabricación durante ese periodo. Para calcular el valor normal en lo que respecta a cualquier tipo de producto vendido en cantidades no representativas en el mercado interior, se utiliza la media ponderada de los beneficios y los gastos de venta, generales y administrativos en el curso de operaciones comerciales normales de dichas ventas no representativas.
2.2. Precio de exportación
(84)
Dado que todas las exportaciones del producto afectado por parte de los exportadores tailandeses e indonesio que cooperaron se destinaron a clientes independientes en la Unión, el precio de exportación se determinó con arreglo al artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, es decir, sobre la base de los precios de exportación realmente pagados o pagaderos.
2.3. Comparación
(85)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando el precio franco fábrica.
(86)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(87)
Se hicieron los ajustes apropiados para tener en cuenta la fase comercial, el transporte, los seguros, el mantenimiento, la carga y los costes accesorios, embalaje, créditos, comisiones y gastos bancarios en todos los casos en que se consideró que eran razonables y exactos y que estaban justificados por pruebas contrastadas.
2.4. Márgenes de dumping
a) Tailandia
(88)
Para las dos empresas tailandesas que cooperaron, el valor normal medio ponderado de cada tipo de producto similar se comparó con el precio de exportación medio ponderado del tipo correspondiente del producto afectado, con arreglo al artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(89)
Dado que el nivel de cooperación se consideró elevado (el volumen de las exportaciones de las dos empresas tailandesas que cooperaron representa más del 80 % del total de las exportaciones tailandesas a la Unión durante el periodo de investigación), el margen de dumping para todos los demás productores exportadores tailandeses se fijó en el nivel del margen de dumping más elevado de las dos empresas que cooperaron.
(90)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes medios ponderados de dumping provisionales para las empresas tailandesas, expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Todas las demás empresas
50,7 %
b) Indonesia
(91)
Para la única empresa que cooperó, el valor normal medio ponderado de cada tipo de producto similar se comparó con el precio de exportación medio ponderado del tipo correspondiente del producto afectado, con arreglo al artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(92)
Dado que el nivel de cooperación se consideró elevado (el volumen de las exportaciones de la empresa indonesia que cooperó representa más del 80 % del total de las exportaciones indonesias a la Unión durante el periodo de investigación), el margen de dumping para todos los demás productores exportadores indonesios se fijó en el nivel del margen de dumping de la empresa que cooperó.
(93)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes medios ponderados de dumping provisionales expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
PT Tri Sinar Purnama
11,0 %
Todas las demás empresas
11,0 %
E. PERJUICIO
1. Producción de la Unión
(94)
Durante el periodo de investigación fabricaron el producto similar seis productores de la Unión. Como se ha indicado en el considerando 29, se incluyó en la muestra a dos grupos de productores de la Unión, formados por tres productores que representan el 81 % de la producción total de la Unión del producto similar.
2. Definición de industria de la Unión
(95)
Los seis productores de la Unión existentes que fabricaron el producto similar durante el periodo de investigación constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, y en lo sucesivo se hace referencia a ellos como la «industria de la Unión».
3. Consumo de la Unión
(96)
El consumo de la Unión se determinó sobre la base del volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión y de los datos del volumen de importación obtenidos de Eurostat, ajustados con las conclusiones de la investigación.
(97)
El consumo de la Unión se redujo considerablemente (en un 21 %) entre 2008 y 2009, aumentando luego en doce puntos porcentuales, hasta situarse nueve puntos por debajo del consumo al inicio del periodo considerado.
Consumo de la Unión (toneladas)
2008
2009
2010
PI
Consumo de la Unión
72 231
57 398
59 190
65 460
Índice
100
79
82
91
Fuente:
datos de la denuncia, Eurostat y respuestas al cuestionario.
4. Importaciones procedentes de los países afectados
4.1. Evaluación cumulativa de los efectos de las importaciones de los países afectados
(98)
La Comisión examinó si las importaciones de accesorios roscados de fundición maleable originarios de los países afectados debían evaluarse acumulativamente, de conformidad con el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base.
(99)
El margen de dumping establecido para las importaciones originarias de cada uno de los países afectados superaban los umbrales mínimos definidos en el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base (véanse los considerandos 74, 90 y 93).
(100)
Por lo que respecta a los volúmenes de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia, se observó que no suponían más que un 2,5 % de todas las importaciones del producto afectado a la Unión durante el periodo de investigación. Por tanto, puede considerarse que no constituyen una causa importante de perjuicio para la industria de la Unión en el sentido del artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base o de las disposiciones del Acuerdo antidumping de la OMC (5).
(101)
Al mismo tiempo, la investigación reveló en esta fase provisional que la mayoría de las importaciones procedentes de Indonesia se declararon incorrectamente en un código NC diferente, a saber, 7307 99 10 en lugar de 7307 19 10, que es normalmente el pertinente para los accesorios de tubería roscados de fundición maleable.No obstante, todas o gran parte de esas importaciones eventualmente mal declaradas ya se incluyeron en la cifra del 2,5 % mencionada en el considerando anterior.
(102)
Habida cuenta de lo anterior, se adoptó la decisión provisional de no acumular esas importaciones con las importaciones objeto de dumping procedentes de Tailandia y la República Popular China.
(103)
Por lo que se refiere a los volúmenes de las importaciones objeto de dumping procedentes de Tailandia y la República Popular China, no pueden considerarse insignificantes, ya que su cuota de mercado alcanzó el 5,4 % y el 47,3 %, respectivamente, durante el periodo de investigación.
(104)
Se consideró provisionalmente apropiada una evaluación acumulativa, dadas las condiciones de competencia comparables entre las importaciones procedentes de estos dos países y el producto de la Unión similar, que circulan a través de los mismos canales de ventas y se destinan a los mismos tipos de clientes. En efecto, en varios casos se demostró que los productos importados de la República Popular China y Tailandia se vendieron a través de los mismos distribuidores.
(105)
A la luz de lo expuesto, se consideró provisionalmente que se cumplían todos los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base, y que las importaciones procedentes de Tailandia y la República Popular China debían, por tanto, examinarse acumulativamente. Se las denominará «importaciones procedentes de los dos países afectados».
4.2. Volumen y cuota de mercado de las importaciones procedentes de los dos países afectados
(106)
El volumen de importaciones del producto afectado en el mercado de la Unión procedentes de los dos países afectados aumentó en un 15 % durante el periodo considerado. Mientras que las importaciones disminuyeron al principio en un 16 % entre 2008 y 2009 debido al descenso del consumo mencionado en el considerando 97, luego aumentaron de forma significativa en treinta y un puntos porcentuales hasta el periodo de investigación.
Volumen de importaciones en la Unión (toneladas)
2008
2009
2010
PI
R.P. China
26 188
22 413
22 065
30 786
Índice
100
86
84
118
Tailandia
3 723
2 681
3 331
3 485
Índice
100
72
89
94
Ambos países
29 911
25 094
25 396
34 271
Índice
100
84
85
115
Fuente:
Eurostat y conclusiones de la investigación.
(107)
La cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países afectados aumentó en once puntos porcentuales, pasando del 41,7 % al 52,7 % durante el periodo considerado. Este crecimiento de la cuota de mercado se produjo principalmente entre 2010 y el periodo de investigación, durante una fase de recuperación de la demanda.
Cuota de mercado de la Unión
2008
2009
2010
PI
R.P. China
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Índice
100
108
103
129
Tailandia
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Índice
100
91
110
103
Ambos países
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Índice
100
106
104
126
Fuente:
datos de la denuncia, Eurostat y respuestas al cuestionario.
4.3. Precios de las importaciones procedentes de los dos países afectados y subcotización de precios
a) Evolución de los precios
(108)
El cuadro que figura a continuación muestra el precio medio de las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países afectados en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, según los datos de Eurostat. Durante el periodo considerado, los precios medios de las importaciones procedentes de los dos países afectados aumentaron sin cesar hasta un total del 14 %.
Precios de importación (EUR/t)
2008
2009
2010
PI
R.P. China
1 428
1 557
1 631
1 676
Índice
100
109
114
117
Tailandia
2 126
2 208
2 036
2 148
Índice
100
104
96
101
Ambos países
1 515
1 626
1 679
1 721
Índice
100
107
111
114
Fuente:
Eurostat.
b) Subcotización de precios
(109)
Se llevó a cabo una comparación de precios de tipo a tipo entre los precios de venta de los productores exportadores y los precios de venta en la Unión de los productores de la Unión incluidos en la muestra. Con este fin, los precios de los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados se compararon con los precios de los productores exportadores de los dos países afectados incluidos en la muestra. Se aplicaron ajustes cuando fue necesario para tener en cuenta las diferencias en el nivel de los costes posteriores a la importación y de comercio (en particular, ventas de fabricantes de equipo original).
(110)
La comparación mostró que, durante el periodo de investigación, las importaciones del producto afectado originarias de Tailandia y la República Popular China se vendieron en la Unión a precios que subcotizaron los precios de la industria de la Unión, expresados como porcentaje de estos últimos, entre un 25 % y un 55 %.
5. Situación de la industria de la Unión
(111)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen del impacto de los efectos de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los factores económicos pertinentes que influyeron en la situación de dicha industria durante el periodo considerado. Los datos que figuran a continuación se refieren a todos los productores de la Unión en el caso de la producción, la capacidad de producción, la utilización de la capacidad, las ventas y las cuotas de mercado, y a los productores de la Unión incluidos en la muestra para el resto de los indicadores. En cuanto a los indicadores basados en los productores incluidos en la muestra, como esta solo constaba de dos grupos de productores, en los cuadros correspondientes que figuran más adelante no pudieron incluirse los datos agregados reales por motivos de confidencialidad; en su lugar, solo se indican los índices para mostrar la tendencia de dichos indicadores.
5.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(112)
Los volúmenes de producción de la Unión cayeron drásticamente entre 2008 y 2009 (en un 39 %), y posteriormente disminuyeron ligeramente desde ese nivel ya bajo, a pesar de un aumento del consumo de doce puntos porcentuales en los años siguientes, como se dijo en el considerando 97.
Volumen de producción de la Unión (toneladas)
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Consumo de la Unión
55 726
33 780
32 303
32 646
Índice
100
61
58
59
Fuente:
datos de la denuncia y respuestas al cuestionario.
(113)
La capacidad de producción de la industria de la Unión disminuyó un 21 % durante el periodo considerado, sobre todo entre 2008 y 2009. La razón principal de la disminución de la capacidad de producción fue el cierre de tres productores de la Unión durante el periodo considerado.
Capacidad de producción de la Unión (toneladas)
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Capacidad de producción
90 400
75 440
71 440
71 440
Índice
100
83
79
79
Fuente:
datos de la denuncia y respuestas al cuestionario.
(114)
A pesar de la disminución de la capacidad de producción, la utilización de la capacidad de la industria de la Unión disminuyó un 26 %, principalmente entre 2008 y 2009.
Utilización de la capacidad de producción de la Unión
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Utilización de la capacidad de producción
62 %
45 %
45 %
46 %
Índice
100
73
73
74
Fuente:
datos de la denuncia y respuestas al cuestionario.
5.2. Existencias
(115)
El volumen de existencias disminuyó un 23 % durante el periodo considerado, en consonancia con la reducción de las ventas y los volúmenes de producción de la industria de la Unión.
Existencias (toneladas)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
91
75
77
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
5.3. Volumen de ventas y cuota de mercado
(116)
El volumen de ventas de todos los productores de la Unión en el mercado de la Unión se redujo considerablemente (en un 25 %) entre 2008 y 2009 debido a una disminución de la demanda. Después de 2009, sin embargo, la demanda aumentó sustancialmente en la Unión, como señala el considerando 97, pero las ventas en la Unión se mantuvieron al nivel bajo de 2009 hasta el final del periodo considerado.
Volumen de ventas en la Unión (toneladas)
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Ventas en la Unión
34 210
25 702
26 717
25 333
Índice
100
75
78
74
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(117)
La cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó de manera continua en nueve puntos porcentuales (o el 18 % durante el periodo considerado), mientras que las importaciones objeto de dumping aumentaron en once puntos porcentuales de cuota de mercado durante el mismo periodo, como se indica en el considerando 107.
Cuota de mercado de la Unión
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Ventas en la Unión
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Índice
100
95
96
82
Fuente:
datos de la denuncia, Eurostat y respuestas al cuestionario.
5.4. Precios y factores que les afectan
(118)
Los productores de la Unión incluidos en la muestra solo pudieron aumentar moderadamente sus precios de venta (en un 4 %) durante el periodo considerado. Debido a las crecientes cantidades de importaciones objeto de dumping en el mercado de la Unión, el aumento del precio fue inferior al incremento de los costes.
Precio medio en la Unión
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
103
103
104
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
5.5. Rentabilidad, rendimiento de la inversión y flujo de caja
(119)
La rentabilidad de la industria de la Unión se determinó expresando el beneficio neto, antes de impuestos, obtenido en las ventas del producto similar a clientes no vinculados en el mercado de la Unión como porcentaje del volumen de negocios de dichas ventas. Mientras que la rentabilidad de la industria de la Unión fue satisfactoria al principio del periodo considerado, en 2009 desapareció casi totalmente. Aunque más tarde se recuperó ligeramente, se mantuvo muy por debajo del nivel no perjudicial durante el resto del periodo considerado.
(120)
El indicador de rendimiento de las inversiones, expresado como el beneficio en porcentaje del valor contable neto de las mismas, ha seguido la misma tendencia que la rentabilidad.
Rentabilidad y rendimiento de las inversiones
Muestra
2008
2009
2010
PI
Rentabilidad (índice)
100
8
38
37
Rendimiento de las inversiones (índice)
100
1
36
40
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(121)
El flujo neto de caja de las actividades de explotación se redujo de forma constante hasta un total del 64 % durante el periodo considerado, y llegó a un nivel muy bajo durante el periodo de investigación.
Flujo de caja (EUR)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
55
58
36
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
5.6. Crecimiento
(122)
Como se indica en el considerando 97, el consumo de la Unión estaba creciendo notablemente entre 2009 y el periodo de investigación (unas 8 000 t), mientras que el volumen de las importaciones objeto de dumping aumentó en 9 000 t durante el mismo periodo, como indica el considerando 106. Así pues, todo el crecimiento del mercado de la Unión entre 2009 y el periodo de investigación fue absorbido por las importaciones objeto de dumping, mientras que las ventas en la Unión de la industria de la Unión se mantuvieron al nivel muy bajo de 2009. Por tanto, la industria de la Unión no pudo beneficiarse del reciente aumento del consumo de la Unión debido a la cuota de mercado cada vez mayor de las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países afectados.
5.7. Inversiones y capacidad de reunir capital
(123)
Durante el periodo considerado, las inversiones de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron del siguiente modo:
Inversiones netas (EUR)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
65
41
76
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(124)
Como muestra este cuadro, los productores de la Unión disminuyeron considerablemente sus inversiones entre 2008 y 2010. Esta tendencia se invirtió durante el periodo de investigación, cuando las inversiones se recuperaron de forma significativa, pero sin alcanzar el nivel del comienzo del periodo considerado.
5.8. Capacidad de reunir capital
(125)
Debido a la insuficiente rentabilidad descrita en el considerando 119, en las actuales circunstancias algunos productores de la Unión han tenido dificultades para reunir capital para las inversiones futuras. Asimismo, el insuficiente rendimiento de las inversiones se añade a los problemas para reunir capital.
5.9. Empleo, productividad y coste de la mano de obra
(126)
El empleo en equivalentes en tiempo completo siguió en gran medida la evolución de los volúmenes de producción (véase el considerando 112), lo que indica que la industria de la Unión intentó racionalizar los costes de fabricación cuando fue necesario. La industria de la Unión intentó adaptar su mano de obra al empeoramiento de la situación del mercado, dando lugar a un constante descenso global del empleo del 36 % durante el periodo considerado.
Empleo (equivalentes en tiempo completo)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
75
67
64
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(127)
A pesar de los intentos de la industria de la Unión de ajustar el empleo al empeoramiento de la situación del mercado, la producción por equivalente en tiempo completo de los productores de la Unión se redujo considerablemente (un 19 %) entre 2008 y 2009. La situación fue mejorando posteriormente, aunque seguía por debajo (en un 9 %) del inicio del periodo considerado.
Productividad (toneladas / equivalentes en tiempo completo)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
81
87
91
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(128)
Durante el periodo considerado, el coste medio de mano de obra de la industria de la Unión fue aumentando hasta un total del 12 %.
Coste de la mano de obra (EUR / equivalentes en tiempo completo)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
106
112
112
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
5.10. Magnitud del margen de dumping
(129)
Los márgenes de dumping para las importaciones de los dos países afectados, que figuran en los considerandos 74 y 90, son altos. Teniendo en cuenta el volumen, la cuota de mercado y los precios de las importaciones objeto de dumping, el impacto de los márgenes de dumping puede considerarse sustancial.
5.11. Recuperación tras anteriores prácticas de dumping
(130)
Los accesorios roscados de fundición maleable originarios de Brasil, la República Checa, Japón, la República Popular China, la República de Corea y Tailandia ya se habían sometido a las medidas (6) entre 2000 y 2005 (7) («las medidas anteriores»). La rentabilidad satisfactoria de la industria de la Unión al principio del periodo considerado (véase el considerando 119) sugiere que estas medidas aliviaron temporalmente a la industria de la Unión. Pero el aumento del volumen de las importaciones objeto de dumping acabó con este periodo relativamente bueno. También cabe señalar que la cuota de mercado combinada de los seis países afectados por las medidas anteriores nunca superó el 29 % (8), mientras que los dos países afectados por la actual investigación tenían una cuota de mercado del 52,7 % durante el periodo de investigación, como se indica en el considerando 107.
6. Conclusión sobre el perjuicio
(131)
La evolución de los indicadores de perjuicio fue negativa durante el periodo considerado. Ello es particularmente patente en los indicadores relativos a la rentabilidad, los volúmenes de producción, la utilización de la capacidad, los volúmenes de ventas y la cuota de mercado, que mostraron una clara tendencia al deterioro.
(132)
Al mismo tiempo, las importaciones de accesorios roscados de fundición maleable procedentes de los dos países afectados subcotizaron los precios de la industria de la Unión hasta en un 55 % durante el periodo de investigación (véase el considerando 110), aumentando de manera significativa su cuota de mercado en el mismo periodo (véase el considerando 107).
(133)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye provisionalmente que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante a efectos de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
F. CAUSALIDAD
1. Introducción
(134)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si las importaciones objeto de dumping originarias de la República Popular China y Tailandia causaron un perjuicio a la industria de la Unión hasta un punto que pueda considerarse importante. Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que pudiesen haber perjudicado al mismo tiempo a la industria de la Unión, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por esos otros factores no se atribuyera a dichas importaciones.
2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(135)
Entre 2008 y el periodo de investigación, el volumen de las importaciones objeto de dumping de los dos países afectados aumentó en términos en un 15 % en un mercado que se contrajo un 9 %, lo que produjo un aumento de su cuota de mercado en la Unión del 41,7 % al 52,7 %.
(136)
El aumento de las importaciones objeto de dumping del producto afectado procedente de los dos países afectados durante el periodo considerado coincidió con una tendencia a la baja de la mayor parte de los indicadores de perjuicio de la industria de la Unión. La industria de la Unión perdió 8,7 puntos porcentuales de cuota de mercado, y tuvo que reducir su producción en un 41 %. La significativa subcotización de precios impidió que la industria de la Unión repercutiera los crecientes costes de producción sobre los precios de venta en un grado aceptable, lo que dio lugar a niveles de rentabilidad muy bajos durante la mayor parte del periodo considerado.
(137)
Según lo antes expuesto, se concluye provisionalmente que las importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de los dos países afectados, que entraron en el mercado de la Unión en grandes volúmenes, cada vez mayores en su conjunto, y que subcotizaron considerablemente los precios de la industria de la Unión durante el periodo considerado, causan un perjuicio importante a la industria de la Unión.
3. Incidencia de otros factores
3.1. Importaciones procedentes de otros terceros países
(138)
Eurostat informa de un volumen significativo de importaciones procedentes de la India a precios muy bajos durante todo el periodo considerado, pero hay indicios de que esas importaciones no fueron del producto afectado, sino de otros productos incluidos en el mismo código NC.
(139)
En el caso de otros terceros países, hubo importaciones limitadas a lo largo de todo el periodo considerado. La cuota de mercado total de las importaciones de países distintos de los dos afectados disminuyó en 2,1 puntos porcentuales, pasando del 10,5 % al 8,4 %.
(140)
Las siguientes mayores fuentes de importaciones durante el periodo de investigación fueron Indonesia, Brasil y Turquía, con cuotas de mercado de entre el 1,3 % y el 1,6 %, y todos esos países perdieron cuota de mercado durante el periodo considerado.
Cuota de mercado de las importaciones
2008
2009
2010
PI
Brasil
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonesia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turquía
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Otros países
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Total
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Índice
100
105
104
80
Fuente:
Eurostat.
(141)
Debido a lo limitado de los volúmenes y a una tendencia a la baja, puede concluirse que las importaciones procedentes de terceros países distintos de los países afectados no parecen haber contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión durante el periodo de investigación.
3.2. Exportaciones de la industria de la Unión
(142)
En cuanto a la evolución de las ventas de exportación de la industria de la Unión, estas fueron disminuyendo hasta un total del 34 % durante el periodo considerado.
Ventas de exportación (toneladas)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Ventas de exportación
7 134
5 043
4 969
4 700
Índice
100
71
70
66
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la UE incluidos en la muestra.
(143)
Ahora bien, las ventas de exportación directas solo supusieron del 13 % al 15 % de la producción de la industria de la Unión durante todo el periodo considerado. Por consiguiente, no parecen haber contribuido en modo significativa al perjuicio sufrido por la industria de la Unión durante el periodo de investigación.
3.3. Evolución del consumo de la Unión
(144)
Como indica el considerando 97, el consumo de la Unión se redujo en un 21 % entre 2008 y 2009, dando lugar a una disminución de las ventas en la Unión de la industria de la Unión del 25 % durante el mismo periodo. Después de 2009, no obstante, el consumo de la Unión estaba creciendo notablemente, en torno a las 8 000 t, mientras que el volumen de las importaciones objeto de dumping aumentó en unas 9 000 t durante el mismo periodo, como indica el considerando 106. Así pues, todo el crecimiento del mercado de la Unión entre 2009 y el periodo de investigación fue absorbido por las importaciones objeto de dumping, mientras que las ventas en la Unión de la industria de la Unión se mantuvieron al nivel muy bajo de 2009.
(145)
Las partes interesadas alegaron que una causa importante del perjuicio fue la crisis en el mercado de la construcción en España, que supuestamente condicionó fuertemente a ATUSA, empresa española que es uno de los principales denunciantes. Sin embargo, ATUSA vende a la mayoría de Estados miembros de la UE y el impacto real de la crisis de la construcción en España se limitó a sus ventas españolas, que nunca representaron la mayoría de sus ventas. Asimismo, la imagen del perjuicio es clara en relación con los dos grupos de empresas incluidos en la muestra, la totalidad de los denunciantes y el conjunto de la industria de la Unión. En cualquier caso, el análisis del perjuicio no se limitó al rendimiento de un productor de la Unión o de un mercado interno, sino a toda la industria de la Unión.
(146)
Las partes interesadas también alegaron que el perjuicio causado por la evolución negativa del consumo de la Unión no fue provocado por las importaciones objeto de dumping, sino por efectos de sustitución. A este respecto, cabe observar que la evolución negativa del consumo de la Unión pudo haber provocado un perjuicio a los productores de la Unión. Este perjuicio, sin embargo, se vio agravado por el aumento constante de las importaciones objeto de dumping en un mercado en contracción. Como ya se ha indicado, la reciente recuperación del consumo de la Unión ha beneficiado exclusivamente a las importaciones objeto de dumping, mientras que los productores de la Unión no pudieron aumentar su volumen de ventas.
3.4. Problemas estructurales de los productores de la Unión
(147)
Las partes interesadas alegaron que el hecho de que Georg Fischer siguiera siendo rentable a pesar de los precios más altos, mientras que los demás productores de la Unión no obtenían resultados satisfactorios, indica que fueron problemas estructurales los que causaron el perjuicio sufrido por la industria de la Unión, y no las importaciones objeto de dumping. No obstante, también Georg Fischer fue afectado negativamente, perdiendo cuota de mercado y parte de su margen de beneficio. Su nivel de empleo disminuyó, así como el de su producción. Así pues, no puede aceptarse la alegación de que no había sufrido perjuicio.
(148)
Además, todos los productores de la Unión, incluido Georg Fischer, estaban sujetos a la presión sobre los precios ejercida por las importaciones objeto de dumping.
(149)
De igual modo, las partes interesadas alegaron que, si Berg Montana, la filial búlgara del grupo ATUSA, también siguió siendo rentable, ello indica que el perjuicio fue causado por otros motivos, distintos de las importaciones objeto de dumping. No obstante, también Berg Montana se vio afectada negativamente por las importaciones chinas: su producción y la utilización de la capacidad disminuyeron perceptiblemente, así como el empleo. Como la mayoría de ventas de Berg Montana fueron a empresas vinculadas del grupo ATUSA, no procede examinar la rentabilidad de Berg Montana sin considerar también el resultado financiero de todo el grupo, ya que la rentabilidad de Berg Montana se ve influida por los precios de transferencia, y en conjunto el grupo ATUSA es efectivamente deficitario. Así pues, no puede aceptarse la alegación de que Berg Montana no había sufrido perjuicio.
(150)
Podría alegarse que el descenso de la productividad laboral del 9 % entre 2008 y el periodo de investigación, como se indica en el considerando 127, fuera el síntoma de un problema estructural. Pero dicho descenso se produjo en un periodo en el que la industria de la Unión redujo su mano de obra total en un 36 %, y su producción, en un 41 %. Estas reducciones indican que los productores de la Unión siempre estuvieron obligados a ajustar sus operaciones por la presión de mercado como consecuencia de las importaciones objeto de dumping y el debilitamiento temporal de la demanda. Visto este sombrío entorno económico, la disminución de la productividad laboral en un 9 % puede considerarse más bien moderada.
4. Conclusión sobre la causalidad
(151)
En conclusión, el análisis anterior ha demostrado que durante el periodo considerado el volumen de las importaciones procedentes de los dos países afectados aumentó considerablemente, y que estas ganaron una cuota de mercado sustancial. Además, este mayor volumen que entró en el mercado de la Unión a precios objeto de dumping subcotizó gravemente los precios de la industria de la Unión.
(152)
También se han analizado otros factores que pudieron haber causado un perjuicio a la industria de la Unión. A este respecto, se observó que las importaciones procedentes de otros terceros países, las exportaciones de la industria de la Unión y el desarrollo del consumo de la Unión, no parece que puedan romper el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión durante el periodo de investigación.
(153)
Habida cuenta de este análisis, que ha distinguido y separado debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se concluyó provisionalmente que las importaciones procedentes de la República Popular China y Tailandia causaron un perjuicio importante a la industria de la Unión en el sentido del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Observación preliminar
(154)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre el dumping perjudicial, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas antidumping provisionales en este caso particular no respondería a los intereses de la Unión. Para ello, y con arreglo a lo dispuesto en el artículo 21, apartado 1, del Reglamento de base, se examinaron, basándose en toda la información suministrada, tanto los probables efectos de las medidas en todas las partes interesadas, como las probables consecuencias derivadas de la no adopción de medidas.
2. Industria de la Unión
(155)
Todos los productores conocidos de la Unión respaldan la imposición de medidas antidumping. Se recuerda que la mayoría de indicadores de perjuicio mostraron una tendencia negativa y, en particular, que se vieron seriamente afectados los indicadores de perjuicio relacionados con la producción, los volúmenes de las ventas, la cuota de mercado y el rendimiento financiero de la industria de la Unión, tales como la rentabilidad y el rendimiento de las inversiones.
(156)
Si se aplican medidas, se espera paliar la bajada de los precios y a la pérdida de cuota de mercado y que los precios de venta de la industria de la Unión empiecen a recuperarse, lo que supondrá una mejora significativa de su situación financiera.
(157)
Por otra parte, si no se aplicasen medidas antidumping es probable que continuase el deterioro del mercado y de la situación financiera de la industria de la Unión. En tal hipótesis, la industria de la Unión seguiría perdiendo cuota de mercado, ya que no sería capaz de ajustarse a los precios de mercado fijados por las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países afectados. Ello supondría probablemente más reducciones de la fabricación y el cierre de instalaciones de producción en la Unión, lo que daría lugar a importantes pérdidas de puestos de trabajo.
(158)
A la vista de todos los factores antes expuestos, se concluye de forma provisional que el establecimiento de medidas antidumping redunda claramente en interés de la industria de la Unión.
3. Importadores
(159)
Como se indica en el considerando 31, treinta y dos importadores no vinculados cooperaron en la investigación, y sus importaciones representaron alrededor del 45 % del total de las importaciones procedentes de los dos países afectados. En general, los importadores se oponen a la imposición de medidas antidumping. Sin embargo, en la mayoría de los casos, el impacto de las medidas parece ser limitado. En muchos casos, el producto afectado representa una parte pequeña del volumen de negocios total de los importadores. Además, algunos importadores ya compran accesorios roscados de fundición maleable originarios de otras fuentes, y los importadores que actualmente solo compran en los dos países afectados podrían hacerlo también en otras partes, incluida la industria de la Unión. Por tanto, se concluye provisionalmente que la aplicación de medidas provisionales no tendrá efectos negativos significativos en el interés de los importadores.
4. Usuarios
(160)
Como indica el considerando 18, los accesorios roscados de fundición maleable se utilizan sobre todo en los sectores del gas, el agua y los sistemas de calefacción de edificios residenciales y no residenciales. Así, los usuarios de estos accesorios son los fontaneros. Ningún usuario ni o asociación de consumidores cooperó en la investigación. Además, el valor de los accesorios roscados de fundición maleable solo representa una pequeña parte del coste total de una instalación de gas, agua o calefacción. Por tanto, se concluye provisionalmente que la aplicación de medidas provisionales no tendrá efectos negativos significativos en el interés de los usuarios.
(161)
En conjunto, al examinar el impacto global de las medidas antidumping, los efectos positivos sobre la industria de la Unión parecen superar claramente a los posibles impactos negativos en los demás grupos de interés. Por tanto, se concluye provisionalmente que los derechos antidumping no son contrarios al interés de la Unión.
5. Aspectos relacionados con la competencia
(162)
Las partes interesadas alegan que, en caso de que se introdujeran medidas antidumping, podría crearse un duopolio en el mercado de la Unión, dominado por los dos principales denunciantes: ATUSA y Georg Fischer. A este respecto, cabe señalar en primer lugar que la actual cuota de mercado de estos dos grupos es comparablemente baja, dando al supuesto «duopolio» una cuota de mercado más bien moderada, de alrededor del 30 %. Cabe recordar que la cuota de mercado de los dos países afectados asciende al 52,7 %, mientras que las importaciones procedentes de otros terceros países representan una cuota de mercado del 8,4 %. Los demás productores de la Unión mantienen una cuota de mercado del 7,5 %.
(163)
Además, el objetivo de los derechos antidumping no es prohibir las importaciones, sino restablecer condiciones de competencia equitativas. Hay que señalar que las medidas anteriores en vigor entre 2000 y 2005 no frenaron las importaciones. Al contrario, en 2002, 2003 y 2004, la República Popular China exportó cantidades más altas que antes de imponer el derecho antidumping del 49,4 %. En conjunto, la presencia de un gran número de operadores en el mercado de la Unión indica que el riesgo de un duopolio anticompetencia que dominase el mercado de la Unión es bajo.
6. Conclusión sobre el interés de la Unión
(164)
En vista de cuanto antecede, se concluyó provisionalmente que, en general, según la información disponible acerca del interés de la Unión, no existen razones de peso en contra del establecimiento de medidas provisionales respecto a las importaciones de accesorios de tubería moldeados, de fundición maleable, originarios de la República Popular China o Tailandia.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
1. Grado de eliminación del perjuicio
(165)
Teniendo en cuenta las conclusiones relativas al dumping, al perjuicio, a la causalidad y al interés de la Unión, deben imponerse medidas provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países afectados causen más perjuicio a la industria de la Unión.
(166)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de dumping observados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por los productores de la Unión.
(167)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que las medidas que se adoptaran deberían permitir a los productores de la Unión cubrir sus costes de producción y obtener un beneficio antes de impuestos equivalente al que un productor de este tipo podría conseguir razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping, vendiendo el producto similar en la Unión.
(168)
En la anterior investigación en relación con el mismo producto, este beneficio razonable se fijó en un nivel del 7 % (9). Dado que los productores de la Unión incluidos en la muestra pudieron lograr beneficios similares al principio del periodo considerado, no hay indicios de que este margen de beneficio no sea razonable.
(169)
Sobre esta base se calculó un precio no perjudicial del producto afectado para los productores de la Unión del producto similar. Este precio se obtuvo sumando el margen de beneficio antes citado del 7 % al coste de producción.
(170)
A continuación se determinó el incremento de precios necesario comparando la media ponderada de los precios de importación con la media ponderada de los precios no perjudiciales del producto similar vendido por la industria de la Unión en el mercado de la Unión. Las posibles diferencias resultantes de esta comparación se expresaron después en porcentaje de la media ponderada de los valores de importación cif.
2. Medidas provisionales
(171)
A la vista de lo anterior, se considera que, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, deben imponerse medidas antidumping provisionales sobre las importaciones originarias de la República Popular China y Tailandia, medidas que serán iguales al nivel del margen de dumping o de perjuicio, según cuál de ellos sea menor, con arreglo a la norma de aplicación del derecho más bajo.
(172)
Dado el alto nivel de cooperación de los productores exportadores chinos y tailandeses, el derecho para las demás empresas de ambos países se fijó al nivel del derecho más elevado impuesto a las empresas del país en cuestión que se incluyeron en la muestra o cooperaron en la investigación, respectivamente. Ese derecho se impondrá a todas las demás empresas que no cooperaron en la investigación.
(173)
En el caso de las empresas chinas que cooperaron y que no fueron incluidas en la muestra, enumeradas en el anexo, el tipo de derecho provisional es la media ponderada de los tipos de las empresas incluidas en la muestra.
(174)
Se proponen los tipos siguientes de derecho antidumping provisional:
República Popular China
Empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Tipo del derecho
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Otras empresas que cooperaron
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Todas las demás empresas
67,8 %
Tailandia
Empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Tipo del derecho
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Todas las demás empresas
39,7 %
(175)
Estas medidas antidumping se establecen provisionalmente en forma de derechos ad valorem.
(176)
Los tipos del derecho antidumping especificados en el presente Reglamento con respecto a las empresas individuales se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, por tanto, la situación constatada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Estos tipos del derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») se aplican, pues, exclusivamente a las importaciones de productos originarios de la República Popular China y Tailandia y fabricados por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo del derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(177)
Toda solicitud de aplicación de un tipo de derecho antidumping para una empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (10) junto con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado interior y las ventas de exportación, que ataña, por ejemplo, a ese cambio de nombre o ese cambio en las entidades de producción y venta. Si procede, el Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
(178)
A fin de velar por la adecuada aplicación del derecho antidumping, el nivel del derecho de todas las demás empresas no solo debe aplicarse a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el periodo de investigación.
(179)
No obstante, en el caso de Tailandia, se invita a tales empresas a que, cuando cumplan los requisitos del artículo 11, apartado 4, párrafo segundo, del Reglamento de base, presenten una solicitud de reconsideración con arreglo a dicho artículo para que su situación se examine individualmente.
I. DISPOSICIÓN FINAL
(180)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un periodo en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el Reglamento puedan dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas. Por otra parte, es preciso señalar que las conclusiones sobre el establecimiento de un derecho a efectos del presente Reglamento son provisionales y podrían ser objeto de reconsideración con motivo del establecimiento del derecho definitivo.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de accesorios de tubería roscados moldeados de fundición maleable, clasificados actualmente en el código NC ex 7307 19 10 (código TARIC 7307191010), originarios de la República Popular China y Tailandia.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas que aquí se enumeran, será el siguiente:
País
Empresa
Tipo del derecho
Código TARIC adicional
República Popular China
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd, Yutian
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd, Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd, Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd, XuShui
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd, Xizhaotong
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd, Linyi
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd, Taigu
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd, Yutian
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd, LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd, Hongqiao (Yutian)
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd, Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd, Nanyang (Taigu)
42,3 %
B346
Todas las demás empresas
67,8 %
B999
Tailandia
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd, Samutsakorn
39,7 %
B348
Todas las demás empresas
39,7 %
B999
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto contemplado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. Salvo disposición en contrario, se aplicarán las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones sobre cuya base se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes afectadas podrán presentar observaciones sobre la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un periodo de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 14 de noviembre de 2012.