PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1379/2014
ze dne 16. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých výrobků ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 248/2011, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na jeho článek 15, a nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 248/2011 (3) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Zahájení antisubvenčního řízení
(2)
Dne 12. prosince 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (dále jen „oznámení o zahájení antisubvenčního řízení“), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých výrobků ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Evropské unie (4).
(3)
Řízení zahájila Komise na základě podnětu, který podalo dne 28. října 2013 sdružení European Glass Fibre Producers Association („APFE“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých výrobků ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování některých výrobků ze skleněných vláken a o tím způsobené podstatné újmě, což Komise považovala za dostačující pro zahájení řízení.
(4)
V souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) Komise před zahájením řízení oznámila vládě ČLR, že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž subvencovaný dovoz některých výrobků ze skleněných vláken pocházejících z ČLR způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala vládu ČLR ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody.
(5)
Vláda ČLR přijala nabídku ke konzultacím, jež pak následně proběhly dne 5. prosince 2013. Během konzultací nebylo možné dospět k řešení na základě vzájemné dohody. Komise však řádně přihlédla ke stanoviskům, jež čínská vláda předložila ohledně režimů uvedených v podnětu. V návaznosti na konzultace došlo dne 9. prosince 2013 písemné podání od vlády ČLR.
(6)
Vládě ČLR byly nabídnuty další konzultace o dalších režimech, jež byly zjištěny v průběhu šetření. Vláda ČLR však tuto nabídku nepřijala s konstatováním, že neobdržela dostatek informací o těchto režimech.
3. Souběžná žádost o částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření
(7)
Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu platných antidumpingových opatření (5) omezeného na posouzení újmy podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní antidumpingové nařízení“). Žádost podalo dne 28. října 2013 také sdružení APFE jménem výrobců v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby některých výrobků ze skleněných vláken v Unii.
(8)
Komise poté, co zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, dne 18. prosince 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení částečného prozatímního antidumpingového přezkumu“) (6) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení.
(9)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že co se týče jeho, stávající opatření uložená prováděcím nařízením Rady č. 248/2011 jsou od počátku neplatná a že současné přezkumné řízení týkající se stávajících opatření uložených uvedeným nařízením by tudíž mělo být ukončeno. Tvrdil, že stávající opatření jsou v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, jelikož danému vyvážejícímu výrobci bylo zamítnuto individuální zacházení ve smyslu ustanovení čl. 9 odst. 5 základního antidumpingového nařízení, tak jak tato ustanovení platila v době přijetí uvedeného nařízení. Na podporu svého tvrzení se odvolával na zprávu odvolacího orgánu WTO ze dne 28. července 2011 ve věci DS397 (7).
(10)
V návaznosti na zprávu odvolacího orgánu WTO ze dne 28. července 2011 ve věci DS397 byl pozměněn čl. 9 odst. 5 základního antidumpingového nařízení (8). Změna se uplatňuje na všechna řízení zahájená po jejím vstupu v platnost, tj. od 6. září 2012. Pokud jde o vyvážející výrobce, na které se vztahují opatření, jež byla v platnosti ještě před uvedeným datem, Komise zveřejnila dne 23. března 2012 oznámení (9), v němž vyzvala vyvážející výrobce v zemích s netržním hospodářstvím, aby požádali o přezkum, pokud se domnívají, že opatření, která se na ně vztahují, by měla být přezkoumána s ohledem na výše uvedenou zprávu odvolacího orgánu. V uvedeném oznámení bylo konkrétně zmíněno prováděcí nařízení (EU) č. 248/2011. Komise od daného vyvážejícího výrobce takovou žádost o přezkum neobdržela a tento vyvážející výrobce nepožádal ani o prozatímní přezkum ve smyslu čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(11)
O platnosti stávajících opatření tudíž není sporu, a toto tvrzení se proto zamítá.
4. Období šetření a posuzované období použitelné pro obě řízení
(12)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo v tabulkách „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(13)
Analýzy újmy provedené v rámci antisubvenčního šetření a částečného prozatímního antidumpingového přezkumu vycházejí ze stejné definice výrobního odvětví Unie, stejných reprezentativních výrobců v Unii a stejného období šetření a přinášejí stejné závěry, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení odpovídajících zjištění v obou řízeních. Z tohoto důvodu byla stanoviska týkající se aspektů újmy předložená v jednom z těchto šetření zohledněna v obou šetřeních.
5. Strany dotčené řízeními
(14)
Komise v obou oznámeních o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v obou řízeních kontaktovaly. Kromě toho Komise informovala o zahájení obou řízení žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány v ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich to týká, a vyzvala je, aby se řízení zúčastnili.
(15)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení obou řízení a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
6. Výběr vzorku
(16)
Komise v obou oznámeních o zahájení řízení uvedla, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude šetření týkat, a to prostřednictvím výběru vzorků v souladu s článkem 17 základního antidumpingového nařízení a článku 27 základního antisubvenčního nařízení.
6.1. Výběr vzorku výrobců v Unii použitelného pro obě řízení
(17)
V obou oznámeních o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě produkce v Unii a objemu prodeje obdobného výrobku na trhu Unie v období šetření a na základě zeměpisného rozložení. Tento vzorek sestával z výrobních závodů tří výrobců v Unii, kteří se nacházejí v Belgii, Francii a na Slovensku (10) a kteří představují přibližně 52 % celkové výroby v Unii a 49 % všeho prodeje na trhu Unie. Vzorek byl proto považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k prozatímnímu vzorku vyjádřily.
(18)
V průběhu řízení vláda ČLR uvedla, že v původním antidumpingovém šetření byla bez zdůvodnění použita odlišná metodika pro výběr vzorku výrobců v Unii než v současných řízeních. Vláda ČLR uvedla, že i) Komise již vybrala vzorek před zahájením šetření, a tudíž už před zahájením šetření rozhodla, že vzorek je nutný, ii) v původním šetření musely všechny strany, která si přály být zahrnuty do vzorku, poskytnout Komisi informace do 15 dnů po zahájení šetření, zatímco v tomto případě se to od výrobců již zařazených do vzorku nevyžaduje, iii) strany, které si přály být zařazeny do vzorku, nebyly v obou oznámeních o zahájení řízení obeznámeny s tím, jaké informace musí poskytnout, aby byly zařazeny do vzorku, a že nebyly poskytnuty žádné informace, pokud jde o objem výroby a prodeje představovaný výrobci zařazenými do vzorku, iv) použité výběrové kritérium „tento vzorek představuje největší reprezentativní objem výrobců, kteří mohou být přiměřeně prošetřeni ve stanoveném čase“ není obsaženo v článku 17 základního antidumpingového nařízení a vzorek vybraný na tomto základě není v souladu s uvedeným ustanovením.
(19)
V obou oznámeních o zahájení řízení Komise vysvětlila, že s ohledem na velký počet výrobců v Unii a za účelem dokončení šetření ve stanovených lhůtách se uchýlila k výběru vzorku a současně byl navržen prozatímní vzorek. Byla použita stejná metoda jako v předchozím šetření tj. výběr vzorků. Použití prozatímního vzorku neznamenalo změnu metodiky, pouze umožnilo Komisi získat čas při plném respektování práv na obhajobu. Komise totiž dala příležitost ostatním výrobcům v Unii, kteří se domnívají, že existují důvody, proč by měli být zařazeni do vzorku, aby kontaktovali Komisi, nebo jiným zúčastněným stranám, aby předložily jakékoli další relevantní informace týkající se vzorku. V konečném vzorku by měly být zohledněny všechny případné obdržené připomínky. Protože k navrženému vzorku nedošly žádné připomínky, prozatímní vzorek byl potvrzen. Co se týče druhého tvrzení, výrobci, kteří byli předběžně vybráni do vzorku, vyplnili obvyklý formulář, který obsahoval informace nezbytné k tomu, aby Komise mohla vybrat prozatímní vzorek. Obvyklý formulář a odpovědi byly k dispozici ke kontrole ve spisu s informacemi nedůvěrného charakteru. Pokud jde o třetí tvrzení, strany, které chtěly být zařazeny, byly vyzvány, aby se Komisi přihlásily do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení, a měly možnost nahlédnout do spisu s informacemi nedůvěrného charakteru, kde se nacházely obvyklé formuláře. Obvyklé formuláře obsahovaly informace týkající se objemu výroby a prodeje. Čtvrtá výtka také není opodstatněná, protože čl. 17 odst. 1 základního antidumpingového nařízení jasně odkazuje na největší reprezentativní objem, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.
(20)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR zopakovala svá tvrzení týkající se údajné procedurální nedůslednosti při výběru vzorku výrobců v Unii před zahájením obou řízení a poukázala na to, že: i) zdůvodnění Komise o dodržení lhůt v řízení je neudržitelné, neboť v čl. 17 odst. 2 základního antidumpingového nařízení a v čl. 27 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení se jednoznačně předpokládá výběr vzorku po zahájení obou řízení a podle připomínek ve lhůtě tří týdnu po zahájení obou řízení, ii) prozatímní vzorek je diskriminační nebo neobjektivní a další výrobce v Unii prý odradil od toho, aby se přihlásili, a iii) Komise neposkytla dalším výrobcům v Unii na přihlášení tři týdny.
(21)
V čl. 17 odst. 2 základního antidumpingového nařízení a čl. 27 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení se uvádí, že „nejvhodnější je výběr vzorku po projednání s dotčenými stranami a s jejich souhlasem, pokud se tyto strany přihlásí ve lhůtě tří týdnů od zahájení šetření a poskytnou dostatek informací“. Pokud jde o první tvrzení, základní anitdumpingové nařízení ani základní antisubvenční nařízení nebrání Komisi, aby při zahájení řízení navrhla prozatímní vzorek a vyzvala strany, aby se k jeho složení vyjádřily. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii (nebo alespoň jejich velká část) podnět podporují a s ohledem na informace získané z obvyklých formulářů měla Komise k dispozici nezbytné informace týkající se výrobního odvětví Unie, aby mohla v počáteční fázi řízení vybrat prozatímní vzorek. S těmito poznatky byl výběr vzorku výrobců v Unii jiný než výběr vzorku vyvážejících výrobců. Pokud jde o druhé a třetí tvrzení, v oznámeních o zahájení řízení bylo uvedeno, že výrobci v Unii, kteří se domnívají, že existují důvody, proč by měli být zahrnuti do vzorku, musí kontaktovat Komisi do 15 dnů. Komise nechápe, jak tento postup porušuje základní nařízení nebo proč ho lze považovat za diskriminační, neobjektivní, natož demotivující.
(22)
Vláda ČLR tvrdila, že vzorek není reprezentativní, protože do něj nebyla zařazena žádná společnost s významnou výrobou pro vlastní spotřebu, a část domácího výrobního odvětví tudíž prostě nebyla hodnocena.
(23)
Toto tvrzení se zamítá, neboť výrobci v Unii zařazení do vzorku skutečně prodávali pro vlastní spotřebu. Vláda ČLR kromě toho neuvedla, který výrobce v Unii měl být do vzorku zařazen a který měl být vyřazen.
(24)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že vzorek výrobců v Unii není reprezentativní, neboť žádný výrobce v Unii zařazený do vzorku nevyráběl či neprodával rohože ze střiže.
(25)
Tři výrobci v Unii zařazení do vzorku opravdu nevyráběli rohože ze střiže, ale vyráběli rohože z nekonečných skleněných vláken a další hlavní typy výrobku. Subjekty zařazené do vzorku se tedy považovaly za reprezentativní také proto, že představovaly přibližně 52 % celkové výroby v Unii, 49 % veškerého prodeje na trhu Unie a byly vhodně zeměpisně rozptýleny. Na tomto závěru nic nemění to, že výrobci v Unii nevyráběli jednu z mnoha variant typů výrobku.
6.2. Výběr vzorku dovozců použitelného pro obě šetření
(26)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nebyli ve spojení, aby poskytli informace uvedené v obou oznámeních o zahájení řízení.
(27)
Vzhledem k tomu, že pouze dva dovozci, kteří nebyli ve spojení, odpověděli na formulář pro výběr vzorku, nebylo nutné provést výběr vzorku.
6.3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR použitelného pro obě šetření
(28)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámeních o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala Stálé zastoupení ČLR při Evropské unii, aby určilo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast v šetření.
(29)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení a čl. 17 odst. 1 základního antidumpingového nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení a čl. 17 odst. 2 základního antidumpingového nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi vyzváni, aby se vyjádřili k prozatímně vybranému vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky. Komise proto rozhodla zachovat navrhovaný vzorek a všechny zúčastněné strany byly v tomto smyslu informovány o konečném výběru vzorku.
(30)
Vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zahrnuje tyto podniky:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“),
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH“) a s ní spojené společnosti: Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH“) a Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma“). Tyto tři společnosti jsou označovány jako „Jiangsu Changhai Group“,
-
Jinko Solar Co. Ltd a s ní spojené společnosti: Jushi Group Chengdu Co., Ltd a Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Tyto tři společnosti jsou označovány jako Jushi Group.
(31)
Vzorek představoval 78 % celkového objemu vývozu na prodej z ČLR do Unie během období šetření, a to na základě odpovědí na formuláře pro výběr vzorku.
7. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(32)
Komise rozeslala dotazníky vládě ČLR, všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, uživatelům a oborovým sdružením, kteří se přihlásili během lhůty stanovené v obou oznámeních o zahájení řízení.
(33)
Odpovědi na dotazník došly od vlády, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, 14 uživatelů a dvou dovozců, kteří nebyli ve spojení. Odpověď jednoho z uživatelů však byla nedostatečná a neumožnila Komisi provést užitečnou analýzu těchto údajů, přestože zaslala několik upomínek.
(34)
Kromě toho se sdružení „Glass Alliance Europe“ zastupující sklářský průmysl přihlásilo jménem svých členů jako zúčastněná strana a předložilo stanovisko.
(35)
Písemné informace došly také od několika sdružení uživatelů, jmenovitě od „Danish Wind Industry Association“, „Danish Plastics Federation“ a „Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)“, jakož i od Siemens Wind Power AG.
(36)
Kromě tohoto předložila připomínky čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz výrobků lehkého průmyslu a uměleckých řemesel („CCCLA“).
(37)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencování, újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního antidumpingového nařízení a článku 26 základního antisubvenčního nařízení byly provedeny v sídle vlády ČLR a v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
3B Fibreglass SPRL, Belgie,
-
Owens Corning Fibreglass France, Francie,
-
Johns Manville Slovakia a.s., Slovensko.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Chongqing Polycomp International Corporation,
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd,
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd,
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd,
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd,
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Obchodníci se sídlem v ČLR ve spojení s vyvážejícími výrobci:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE“),
-
China National Building Materials International Corporation („CNBMIC“).
Obchodníci se sídlem v Unii a ve spojení s vyvážejícími výrobci:
-
Jushi Italia Srl,
-
Jushi Spain SA,
-
Jushi France SAS.
Nezávislí dovozci:
-
Helm AG, Německo.
Uživatelé:
-
Basell Polyolefine, Německo,
-
DSM, Nizozemsko,
-
DuPont de Nemours, Belgie,
-
Exel Composites, Belgie,
-
Fiberline Composites, Dánsko,
-
Formax, Spojené království,
-
Polyone, Německo,
-
Vestas Wind Systems, Dánsko.
(38)
Vláda ČLR uvedla, stručně řečeno, že byla porušena její práva na obhajobu, pokud jde o přístup ke spisu, který je zúčastněným stranám přístupný ke kontrole, protože ve spisu s informacemi nedůvěrného charakteru bez „řádného důvodu“ chyběly informace nebo nebyly uvedeny v podobě dostatečně podrobných shrnutí, nebo ve výjimečných případech nebyly udány důvody pro neposkytnutí shrnutí bez důvěrných údajů.
(39)
Komise měla za to, že spis s informacemi nedůvěrného charakteru, který je zúčastněným stranám přístupný ke kontrole, obsahoval dostatečné informace k tomu, aby se zúčastněné strany mohly seznámit s údaji, které Komise použila ve své analýze, a toto tvrzení se proto pokládá za nepodložené. Vláda byla informována o důvodech, proč Komise měla za to, že uvedená tvrzení byla nepodložená.
(40)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR a jeden vyvážející výrobce zopakovali, že ustanovení o důvěrnosti byla použita příliš široce, a požádali o poskytnutí informací o typech výrobku, které prodávali výrobci v Unii, a též o celkových množstvích podle kontrolních čísel výrobků (PCN).
(41)
Komise má za to, že k porušení práv na obhajobu nedošlo, protože všichni vyvážející výrobci obdrželi konkrétní informace o výrobcích podle kontrolních čísel výrobků (PCN) vyráběných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, u nichž docházelo k soutěži s ČLR. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(42)
Výrobek, jehož se týkají obě řízení, je stejný jako výrobek definovaný v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 248/2011 a popsaný v obou oznámeních o zahájení řízení, a to střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „výrobky ze skleněných vláken“), v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a 7019 31 00 (tento kód nahradil dne 1.1.2014 kód 7019 31 10) a pocházející z Čínské lidové republiky.
(43)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené nekonečnými skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě listů větrných elektráren, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve zbrojním průmyslu atd.
(44)
Toto řízení se týká tří základních typů výrobků ze skleněných vláken - totiž střiže (chopped strands) (11), pramenců (rovings) (12) a rohoží (mats) (13) (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny). Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2. Žádosti o vyloučení výrobku
2.1. Kód KN 7019 31 90
(45)
Po zveřejnění obou oznámení o zahájení řízení CCCLA vznesla připomínku, že obě oznámení o zahájení řízení odkazovala na kód KN 7019 31 10, zatímco žadatel odkazoval na kód KN 7019 31 00, který už neexistuje. Uvedli, že výrobky dříve zařazené pod kód KN 7019 31 00 jsou nyní zařazené do dvou různých kódů KN: 7019 31 10 (rohože z nekonečných skleněných vláken) a 7019 31 90 (ostatní rohože ze skleněných vláken). Vzhledem k tomu, že současné šetření se týká některých výrobků z nekonečných skleněných vláken, CCCLA se domnívá, že výrobky zařazené pod kódem KN 7019 31 90, a sice „rohože ze skleněných vláken bez filamentů“, by měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku.
(46)
Toto tvrzení není relevantní, protože tento výrobek v první řadě není dotčeným výrobkem.
(47)
Žadatel odkázal na kód KN ex 7019 31 00 a výslovně uvedl, že rohože ze skleněné vlny (tj. jiné rohože nebo rohože ze skleněných vláken bez filamentů) jsou vyloučeny. Proto je před kódem KN uvedeno „ex“.
(48)
Obě oznámení o zahájení řízení byla zveřejněna v prosinci 2013 a uvádělo se v nich, že „v současnosti kódů KN […] 7019 31 10“. Vzhledem k tomu, že od 1. ledna 2012 jsou výrobky spadající pod kód KN 7019 31 00 rozděleny pod kódy KN 7019 31 10 a 7019 31 90, oznámení o zahájení řízení nezahrnuje „rohože ze skleněných vláken bez filamentů“, neboť se v něm uvádí „v současnosti kódů KN […] 7019 31 10“.
(49)
Stávající nařízení však uvádí „v současnosti kódů KN […] 7019 31 00“, neboť tyto dva kódy KN 7019 31 10 a 7019 31 90 byly od 1. ledna 2014 znovu sloučeny, protože kód KN 7019 31 90 zůstal prakticky prázdný (protože ostatní rohože ze skleněných vláken, a sice rohože ze skleněné vlny, byly spíše řazeny pod kód KN 7019 39 00).
(50)
Proto žádost o vynětí kódu KN 7019 31 90 není relevantní.
2.2. Strukturované pramence
(51)
Jeden uživatel požádal o vynětí strukturovaných pramenců (14) z definice výrobku na základě toho, že výrobci nekonečných skleněných vláken v Unii tyto výrobky nevyrábějí.
(52)
V Unii však byly nalezeny tři společnosti vyrábějící strukturované pramence s dostatečnou kapacitou dodávat je pro potřeby trhu. Šetření prokázalo, že navzdory možným rozdílům v konečném využití mají všechny různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Žádost o vynětí strukturovaných pramenců z definice výrobku se proto zamítá.
(53)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR vznesla námitku, že strukturované pramence by měly být vyloučeny, neboť i) pouze jeden výrobce v Unii dodává strukturované pramence na trh v omezeném množství, a proto dovoz takových výrobků nemůže způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ii) strukturované pramence se liší od rovných pramenců, které jsou v příčném směru složeného pultruzovaného profilu pevnější a jinak se vyrábějí a iii) na rozdíl od toho, jak se postupovalo v původním antidumpingovém šetření v souvislosti s nitěmi, se Komise nyní domnívá, že omezená nahraditelnost není významným faktorem pro vyloučení strukturovaných pramenců z definice výrobku.
(54)
Pokud jde o první námitku, Komise opakuje, že v Unii je několik výrobců, kteří jsou schopni dodávat strukturované pramence pro potřeby trhu, ale jen jeden tento typ výrobku v současnosti prodává. Argument vlády ČLR, že v současnosti prodává daný výrobek pouze jeden výrobce v Unii, je spíše projevem újmy, neboť to znamená, že uživatelé se obrátili k jiným dodavatelům mimo Unii, zejména z ČLR.
(55)
Pokud jde o druhou námitku, výrobní proces strukturovaných pramenců je totožný s výrobním procesem „normálních“ pramenců, až na jeden úkon navíc, při němž se fouká vzduch do příze, což vyžaduje jen poměrně nepříliš nákladné technické zařízení, ale základní technické a fyzikální vlastnosti výrobku se tím nemění. Strukturovaný pramenec vypadá o něco huňatější než „normální“ pramenec.
(56)
Pokud jde o třetí námitku, Komise postupovala stejně jako v předchozím šetření, v němž byly strukturované pramence také součástí dotčeného výrobku a kdy byla žádost o jejich vyloučení zamítnuta. Argumenty, jež by vedly k jinému závěru, nebyly předloženy.
(57)
Žádost o vyloučení strukturovaných pramenců z definice výrobku se proto zamítá.
2.3. Výrobky, u nichž výrobní odvětví Unie nečelí konkurenci ČLR
(58)
Vláda ČLR požádala, aby výrobky, u nichž výrobní odvětví v Unii nečelí konkurenci ze strany čínského dovozu (jak je uvedeno v nedůvěrné verzi antisubvenčního podnětu), byly vyňaty z definice výrobku. Uvedené produkty byly střiže pro vlhké použití a rohože.
(59)
Střiže pro vlhké použití mají omezenou dobu použitelnosti a vyžadují vyšší náklady na dopravu v důsledku dodatečné hmotnosti obsahu vody. Se střižemi pro vlhké použití se nicméně obchoduje v celosvětovém měřítku. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití mají všechny různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Střiže pro vlhké použití a rohože, stejně jako ostatní typy dotčeného výrobku, se používají jako výztužný materiál. Kromě toho tvrzení vlády ČLR, že některé čínské výrobky z nekonečných skleněných vláken se zatím ve velkých množstvích na trhu Unie nevyskytují, nevylučuje změnu obchodního chování v budoucnosti, pokud jde o vývoz těchto konkrétních typů. Žádost o vynětí těchto výrobků z definice výrobku se proto zamítá.
(60)
Po poskytnutí konečných informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že i) střiže pro vlhké použití vyrábí jenom jeden výrobce v Unii, a tudíž dovoz takových výrobků nemůže způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, ii) pokud jde o výše zmíněné výrobky, výrobcům Unie není způsobována újma, neboť v nedůvěrném znění žádosti výrobní odvětví Unie tvrdilo, že z těchto výrobků dosahuje zisk kolem 8 % - 10 %, iii) střiže pro vlhké použití mají vyšší obsah vody, omezenou dobu skladovatelnosti a jinak se vyrábějí, a proto mají jiné fyzikální i chemické vlastnosti než normální střiže, a (iv) na rozdíl od toho, jak se postupovalo v předchozím šetření v souvislosti s nitěmi, se nyní Komise domnívá, že omezená nahraditelnost není významným faktorem pro vyloučení střiže pro vlhké použití a rohoží z definice výrobku.
(61)
První tvrzení se zamítá, jelikož střiže pro vlhké použití prodává několik výrobců v Unii, a výrobní odvětví Unie tudíž nelze vyloučit z újmy způsobované tímto typem výrobku.
(62)
Pokud jde o druhé tvrzení, to, že některé typy výrobku jsou v některých okamžicích ziskové, není dostatečným důvodem pro jejich vyloučení z definice výrobku. Střiže pro vlhké použití se kromě toho dovážejí do Unie v mnohem menším množství než jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken. Ziskové rozpětí u tohoto jediného typu výrobku tedy není reprezentativní pro dotčený výrobek.
(63)
Pokud jde o třetí tvrzení, dotčený výrobek není definován odkazem na jeho obsah vody. Obsah vody ve střiži pro vlhké použití tudíž nezdůvodňuje její vynětí z definice výrobku. Proces výroby střiže pro vlhké použití je navíc stejný jako proces výroby střiže pro suché použití, až na fázi sušení.
(64)
Pokud jde o čtvrté tvrzení, Komise postupovala stejně jako v předchozím antidumpingovém šetření, v němž byla střiž pro vlhké použití také součástí dotčeného výrobku. Argumenty, jež by vedly k jinému závěru, nebyly předloženy.
(65)
Žádost o vynětí střiže pro vlhké použití z definice výrobku se proto zamítá.
3. Obdobný výrobek
(66)
Podobně jako v případě předchozích antidumpingových šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Tyto výrobky jsou proto obdobné výrobky pro účely stávajících řízení ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního antidumpingového nařízení a čl. 2 písm. c) základního antisubvenčního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(67)
Ve 12. pětiletém plánu národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR je osvětlena strategická vize vlády ČLR, pokud jde o zlepšení a podporu klíčových průmyslových odvětví, mimo jiné také odvětví výroby skleněných vláken. V 9. kapitole 12. pětiletého plánu, která pojednává o transformaci a modernizaci zpracovatelského průmyslu, se uvádí:
„Zaměříme se na vývoj nových materiálů, jako je fotovoltaické sklo, ultratenké substrátové sklo, speciální skleněná vlákna a speciální keramika.“
(68)
V 3. části 9. kapitoly zmíněného plánu, která pojednává o technologické modernizaci podniků, se konkrétně uvádí, že vláda ČLR „bude pobízet podniky k tomu, aby lépe uměly vyvíjet nové výrobky, zvyšovat technologický obsah a přidanou hodnotu svých výrobků a rychleji aktualizovat a modernizovat své výrobky“.
(69)
Kromě toho kapitola 10 oddíl 1 uvedeného plánu stanoví následující:
„V odvětvích využívajících nové materiály je středem zájmu rozvoj nových funkčních materiálů, moderních konstrukčních materiálů, vysoce výkonných vláken a z nich vyráběných směsných materiálů a základních materiálů pro běžné účely“
.
(70)
Význam inovací a nových materiálů obecně je jasně vysvětlen jak v „12. pětiletém programu průmyslových technologických inovací“, tak v „Národním plánu dlouhodobého rozvoje vědy a technologie (2006-2020)“.
(71)
Ve Směrném indexu průmyslové restrukturalizace z roku 2011 (rozhodnutí č. 9) se kromě toho výslovně uvádí, že upřednostňovaná odvětví jsou „výroba skleněných vláken z E-skla tažením v pecích […], vývoj a výroba vysoce výkonných skleněných vláken a výrobků z nich“. Také „Směrný index odvětví vhodných pro zahraniční investice“ vyjmenovává odvětví, v nichž se upřednostňují zahraniční investice (15) a výslovně odkazuje na výrobu výrobků ze skleněných vláken a speciálních skleněných vláken.
(72)
Vláda ČLR uvedla, že tyto plány jsou pouze orientační a nezávazné. Ve 12. pětiletém plánu se však jednoznačně uvádí, že je právně závazný:
„Tento plán má po projednání a schválení Všečínským shromážděním lidových zástupců právní platnost.“
(73)
Po poskytnutí informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že dotčeným výrobkem jsou pouze výrobky ze standardních skleněných vláken (E-sklo), nikoli technologicky vyspělejší a vysoce výkonné skleněné vlákno (skleněná vlákna pro zvláštní účely neboli S-sklo) Dotčený výrobek, jehož se týká toto šetření, tudíž nespadá pod upřednostňovaná odvětví, jelikož upřednostňovanými odvětvími jsou jen výroba speciálních skleněných vláken nebo vysoce výkonných vláken. Vláda ČLR se odvolává mezi jiným na 12. pětiletý plán, který se zmiňuje jen o „vysoce výkonných vláknech“ a „speciálních skleněných vláknech“.
(74)
Zaprvé, dotčeným výrobkem jsou některé výrobky z nekonečných skleněných vláken. Definice výrobku nerozlišuje, zda se jedná o výrobky za standardních skleněných vláken (dále jen E-sklo) nebo ze speciálních skleněných vláken (S-sklo). Zadruhé, žádná zúčastněná strana nepředložila žádost o vynětí některého výrobku s tím, že definice výrobku by neměla zahrnovat speciální skleněná vlákna. Zatřetí, vláda ČLR nezpochybnila, že upřednostňuje vývoj „speciálních skleněných vláken“. Vždyť i výrobky ze standardních skleněných vláken jsou uvedeny coby odvětví s upřednostňovanými zahraničními investicemi (viz 71. bod odůvodnění).
(75)
V každém případě, i kdyby se akceptovalo, že vláda ČLR upřednostňuje pouze vývoj vysoce výkonných skleněných vláken (např. S-sklo), ze šetření nevyplynul žádný rozdíl mezi odvětvím standardních skleněných vláken na jedné straně a odvětvím speciálních skleněných vláken na straně druhé. Naopak, všechny výrobky ze skleněných vláken, ať již z E-skla nebo s vysoce výkonných skleněných vláken, jako je S-sklo, vyrábí stejné odvětví skleněných vláken. Komise v tomto ohledu zejména zjistila, že všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku používají ve výrobním procesu jak standardní skleněná vlákna (E-sklo), tak vysoce výkonná skleněná vlákna (např. S-sklo), a neexistuje mechanismus, jak omezit poskytovanou podporu buď v podobě preferenčních úvěrů nebo poskytnutí práv k užívání pozemků jen na jeden segment výroby. Z toho vyplývá, že výslovné upřednostňování vývoje výrobků z vysoce výkonných skleněných vláken nemůže ani právně ani fakticky vyloučit základní odvětví skleněných vláken z celkové strategické politiky orientované na pobízení podniků k vývoji nových výrobků, zvyšování technologického obsahu a přidané hodnoty jejich výrobků a rychlejší aktualizaci a modernizaci jejich výrobků.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že tvrzení, že dotčený výrobek není součástí upřednostňovaného odvětví, není podložené, a proto se zamítá.
(77)
V „Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení ‚Dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace‘“ (které se společně s „Dočasnými pravidly o podpoře průmyslové restrukturalizace“ označuje jako „rozhodnutí č. 40“) se navíc uvádí, že vláda ČLR bude aktivně podporovat rozvoj různých průmyslových odvětví (16).
(78)
I když rozhodnutí č. 40 výslovně neodkazuje na odvětví nekonečných skleněných vláken ani obecněji na odvětví využívající nové materiály, přesto vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytovaly úvěry pouze upřednostňovaným projektům a předpokládá provádění „dalších preferenčních politik v případě upřednostňovaných projektů“ (17). Lze proto dojít k závěru, že rozhodnutí č. 40 se týká odvětví nekonečných skleněných vláken.
(79)
Vláda ČLR uvedla, že rozhodnutí č. 40 znamená pouze, že upřednostňovaná odvětví by měla obdržet úvěrovou podporu „podle úvěrových zásad“, ale z toho nelze dovodit, že tato podpora by měla být přednostní.
(80)
Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku těžily z preferenční úvěrové politiky. Ve skutečnosti některé ztrátové podniky i nadále dostávaly úvěry za preferenčních podmínek. Komise proto odmítá tvrzení vlády ČLR, že poskytování úvěrů odvětví nekonečných skleněných vláken probíhalo „podle úvěrových zásad“. Rozhodující je, že podle rozhodnutí č. 40 budou všechny finanční instituce poskytovat úvěry upřednostňovaným odvětvím, mezi které patří odvětví nekonečných skleněných vláken, a že tato podpora je de facto poskytována za preferenčních podmínek.
(81)
A navíc v Národním plánu střednědobého a dlouhodobého rozvoje v oblasti vědy a technologie (2006-2020) se čínská vláda zavazuje, že „na prvním místě bude politicky zaměřené financování“, že „vybídne finanční instituce, aby poskytovaly preferenční úvěrovou pomoc hlavním národním projektům v oblasti vědecké a technologické industrializace“, že „vybídne finanční instituce, aby zlepšily a posílily finanční služby poskytované podnikům působícím v oblasti špičkových technologií“ a „zavede preferenční daňovou politiku v zájmu rozvoje podniků působících v oblasti špičkových technologií“.
(82)
Výroba nekonečného skleněného vlákna spadá pod popis technologicky vyspělého podniku, jak dokazuje řada výrobců se statusem podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií v ČLR. Šetření skutečně odhalilo, že některé společnosti zařazené do vzorku získaly osvědčení podniku využívajícího nové a špičkové technologie, a mohou tedy využít preferenční zacházení uvedené ve výše zmíněném „Národním plánu střednědobého a dlouhodobého rozvoje vědy a technologie (2006-2020)“.
2. Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
2.1. Použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení na jednoho vyvážejícího výrobce
(83)
Během inspekce na místě v jedné společnosti v ČLR se zjistilo, že společnost vyměnila auditovanou účetní závěrku, kterou původně předložila Komisi ve své odpovědi na antisubvenční dotazník. Společnost tyto informace nezveřejnila dobrovolně a existence jiné auditované účetní závěrky byla odhalena, až když byla společnost požádána, aby poskytla originál účetní závěrky. Kromě toho byla nová závěrka k dispozici pouze v čínštině. Jelikož šíření dvou auditovaných účetních závěrek je v rozporu s mezinárodními normami pro audit (č. 560: o „následných událostech“), inspekční tým zdůraznil, že se jedná o závažný problém, neboť vyvolává pochybnosti ohledně důvěryhodnosti předložených účetních závěrek. Společnost vysvětlila, že auditovaná účetní závěrka, kterou původně předložila v odpovědi na dotazník, obsahovala chyby, a proto byla nahrazena novou verzí od téže auditorské společnosti, zpětně datovanou a znovu vydanou pod stejným pořadovým číslem jako původní účetní závěrka, která byla zničena.
(84)
Po inspekci na místě, když byl k dispozici překlad „druhé“ účetní závěrky, zaslala Komise společnosti dopis, v němž uvedla konkrétní a podrobné důvody, proč má za to, že některé údaje uvedené v dotazníku nelze považovat za ověřené. Společnost byla informována, že Komise může založit svá zjištění na dostupných údajích v souladu s čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení, a byla jí poskytnuta možnost vyjádřit své stanovisko.
(85)
Společnost předložila své připomínky písemně i během slyšení u úředníka pro slyšení. Ve své odpovědi naznačila existenci další (třetí) auditované účetní závěrky (ve formátu, který se používá pro kotované společnosti). Třebaže se nezdálo, že rozdíly mezi „druhou“ a „třetí“ závěrkou jsou podstatné, třetí závěrka byla mnohem podrobnější a obsažnější. Byla již vydána a ač ji společnost měla k dispozici během inspekce na místě (18), nebyla existence této účetní závěrky prozrazena Komisi včas ještě během inspekce. Na rozdíl od jiných účetních závěrek, v této „třetí“ verzi byly výslovně a podrobně uvedeny všechny subvence (včetně jejich právního základu), které společnost obdržela v průběhu období šetření. Prozkoumání této účetní závěrky při inspekci na místě by tudíž bylo velmi užitečné za účelem ověření všech předložených informací týkajících se jednotlivých právních režimů subvencí, které společnost dostala.
(86)
Auditované účetní závěrky jsou základním dokumentem umožňujícím řádné ověření informací, které společnost poskytla Komisi, pokud jde mimo jiné o granty, úvěry, práva k užívání pozemků, odklady daní atd.
(87)
Jak je uvedeno výše, spolupráce společnosti nebyla vstřícná a představovala vážnou překážku pro řádné ověření informací předkládaných Komisi, která proto nemohla řádně ověřit obdržené informace týkající se mimo jiné výše subvencí, jež společnost dostala. V důsledku toho nemohla Komise dospět k přiměřeně správným zjištěním, zejména co se týče výše obdržených subvencí.
(88)
Má se za to, že společnost poskytla zavádějící informace a přiměřeně nespolupracovala. Komise proto rozhodla, že použije ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení. Vzhledem k tomu, že tato společnost byla součástí skupiny, ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení bylo použitelné na celou skupinu.
(89)
Pro stanovení úrovně subvencování v případě skupiny však Komise použila skutečné údaje týkající se dvou společností ve skupině, které plně spolupracovaly v obou šetřeních a jejichž údaje o jejich úrovni subvencování byly považovány za spolehlivé. Pokud jde o společnost v rámci skupiny, která poskytla zavádějící informace, úroveň subvencování byla stanovena na základě dostupných údajů. Při stanovení úrovně subvencování u této právnické osoby použila Komise dostupné údaje, které byly na nejvyšší úrovni subvencí zjištěných u každého režimu subvencí pro právnické osoby z řad společností zařazených do vzorku nebo skupin společností uvedených v 30. bodě odůvodnění, které při šetření plně spolupracovaly.
(90)
Po poskytnutí informací přišel žadatel s tvrzením, že nebyla použita správná metodika výpočtu úrovně subvencování skupiny. Tvrdil, že subvenční rozpětí by mělo být mnohem vyšší, jelikož subvenční rozpětí skupiny je součtem nejvyšších subvenčních rozpětí zjištěných u každého režimu subvence pro každou spolupracující společnost.
(91)
Toto tvrzení vyvěrá z nepochopení. Metodika použitá pro výpočet úrovně subvencování je popsaná v 89. bodě odůvodnění a byla uplatněna jen na společnost (v rámci skupiny), která poskytla zavádějící informace, nikoli však na skupinu jako celek. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(92)
Společnost, která poskytla zavádějící informace, dotčený výrobek nevyvážela. Dotčený výrobek vyvážela jedna ze společností ve spojení v rámci dané skupiny. Tato společnost však plně spolupracovala v obou šetřeních a poskytla spolehlivé informace o vývozních cenách skupiny. Tyto poskytnuté informace byly proto použity pro konečná zjištění Komise v uvedeném řízení.
(93)
Po poskytnutí informací přišel vyvážející výrobce s tvrzením, že Komise pochybila, když použila ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(94)
Především tvrdil, že v dopise zaslaném této společnosti, v němž Komise uvedla podrobné důvody pro použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení, nebylo nikde řečeno, že si nemohla ověřit informace o subvencích. Komise se proto o tuto argumentaci nemohla opřít ve svých konečných závěrech, protože daná společnost nedostala příležitost vyjádřit se k tomuto argumentu.
(95)
Toto tvrzení nelze přijmout. Ve zmíněném dopise Komise výslovně uvedla, že„nemůže konstatovat, že informace o úrovni subvencí, které obdržela (společnost), byly ověřeny“. Daná společnost byla každopádně plně informována o důvodech pro použití nejlepších dostupných údajů v dokumentu s konečnými informacemi a byla jí poskytnuta příležitost vyjádřit se, což také učinila.
(96)
Zadruhé, vyvážející výrobce tvrdil, že i kdyby Komise mohla použít ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního opatření, neměla by odkazovat na údaje o jiných společnostech jako na základ pro určení úrovně subvencování, ale měla by vycházet z auditované účetní závěrky dané společnosti, jelikož se přece jedná o „nejvhodnější“ a „nejuspokojivější“ informace o úrovni subvencování dané společnosti.
(97)
Jak je objasněno výše v 83. až 88. bodě odůvodnění, Komise má vážné pochybnosti o věrohodnosti předložených účetních závěrek, a proto se na ně nemohla spolehnout, když chtěla ověřit úroveň subvencování v různých právních režimech nebo subvenčních programech, jako jsou preferenční úvěry a práva k užívání pozemků za nižší než přiměřenou odměnu. Spolehlivé auditované účetní závěrky jsou totiž velmi zásadní pro ověření přesnosti a úplnosti informací poskytnutých jinou cestou. Komise se proto musela uchýlit k nejlepším dostupným údajům, když chtěla určit úroveň subvencování, což v tomto případě byly ověřené informace o příslušných subvenčních režimech od jiných spolupracujících společností. Tento argument se proto odmítá.
(98)
Společnost také tvrdila, že Komise chybně použila mezinárodní účetní standardy („IAS“) coby kritérium pro odmítnutí auditované účetní závěrky. Podle společnosti se mělo rozlišovat mezi úlohou účetní závěrky a významem IAS při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství na jedné straně v antidumpingovém řízení a v antisubvenčním řízení na straně druhé. Porušení IAS nemůže zakládat důvod pro použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(99)
Komise poznamenává, že porušení mezinárodních účetních standardů, na které se přišlo během šetření, nebylo samo o sobě důvodem pro použití čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení. Důvodem byla skutečnost, že Komisi byly předloženy různé verze účetních závěrek, což zpochybňuje jejich věrohodnost, a vedlo to Komisi k závěru, že jiné informace o úrovni subvencování nelze ověřit. Tento argument se proto odmítá.
(100)
Tato společnost rovněž tvrdila, že metodika, kterou Komise použila pro výpočet subvenčního rozpětí a která spočívala v tom, že vzala nejvyšší sazbu vyrovnávacího cla z každého právního režimu zjištěnou u každé spolupracující právnické osoby (a ne u každé skupiny), je neodůvodněná. Společnost tvrdila, že tato metodika je chybná, neboť společnosti ve stejné skupině se mohou rozhodnout, že soustředí subvence do jednoho konkrétního subjektu ku prospěchu celé skupiny.
(101)
Jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně subvencování za celou skupinu použila Komise skutečné údaje dvou jiných společností v této skupině, jež spolupracovaly v obou šetřeních. Dostupné údaje byly použity jen na jednu právnickou osobu ve skupině, která poskytla zavádějící informace. Komise zjistila, že pro určení úrovně subvencování právnické osoby ve skupině je nejlepší vycházet při výpočtech ze stejné úrovně korporátní struktury a vzít za základ nejvyšší úroveň subvencování zjištěnou u kterékoli právnické osoby (případně v rámci skupiny), která patří mezi společnosti nebo skupiny společností zařazené do vzorku. Tento argument se proto odmítá.
2.2. Použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení na banky ve státním vlastnictví
(102)
Žádná státní banka v ČLR s Komisí nespolupracovala. Tyto banky byly vyzvány, aby vyplněním dotazníku poskytly informace nezbytné pro účely antisubvenčního šetření. Komise proto oznámila vládě ČLR, že pokud jde o údaje týkající se státních bank, zváží založit svá zjištění na dostupných údajích ve smyslu čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(103)
V odpovědi na dopis Komise a v návaznosti na poskytnutí informací vznesla vláda ČLR námitku proti použití čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení, pokud jde o informace požadované od státních bank. Tvrdila, že velké množství informací poskytla v rámci tohoto šetření vláda ČLR. Komise nicméně zjistila, že uvedené informace nemohly zcela nahradit odpovědi státních bank na zvláštní dotazníky. Vláda ČLR nezpochybnila skutečnost, že státní banky neodpověděly na dotazník, ani to, že banky jsou ve vlastnictví státu. Své závěry týkající se bank ve státním vlastnictví proto musela Komise opřít o dostupné údaje.
3. Prošetřované režimy
(104)
Komise zaslala vládě ČLR dotazníky, mezi nimiž byly dotazníky určené státním bankám a vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a v nichž se požadovaly informace o právních režimech, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence odvětví nekonečných skleněných vláken. Byly prošetřeny následující právní režimy:
a)
Politika preferenčních úvěrů, záruk a pojištění pro odvětví nekonečných skleněných vláken:
-
Politika preferenčních úvěrů
-
Subvenční programy vývozních úvěrů
-
Vývozní záruky a pojištění pro nové materiály
-
Výhody plynoucí z přístupu k offshore holdingovým společnostem a ze splacení úvěrů vládou
b)
Grantové programy:
-
Subvence na rozvoj „známých značek“ a programu „China world top brands“
-
Granty centrální vlády
-
Granty vlád na nižších úrovních (provinčních)
-
Finanční prostředky na vnější expanzi průmyslu v provincii Guangdong
c)
Poskytnutí vládních zdrojů za cenu nižší než přiměřenou
-
Vládní dodávky elektrické energie
-
Vládní dodávky vody
-
Vládní dodávky surovin
-
Poskytnutí pozemku vládou za cenu nižší než přiměřenou
d)
Programy osvobození od daně z příjmů a jiných přímých daní a jejich snížení
-
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
-
Snížení daně z příjmů pro proexportně zaměřené podniky se zahraničními investicemi
-
Úlevy na dani z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy
-
Místní programy na osvobození od daně z příjmu a její snížení pro výrobní podniky se zahraničními investicemi
-
Snížení daně pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně
-
Zápočty daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi
-
Vrácení daně za reinvestici zisků v případě podniků se zahraničními investicemi orientovanými na vývoz
-
Preferenční daňové programy pro podniky se zahraničními investicemi, které jsou označovány jako podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
-
Snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v určených projektech
-
Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
-
Daňové programy v provincii Guangdong
-
Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
-
Snížené sazby daně z příjmů právnických osob
e)
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla:
-
Osvobození od DPH při využívání dovezeného zařízení
-
Odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně
-
Osvobození od DPH a od cla na nákupy fixních aktiv v rámci programu na rozvoj zahraničního obchodu
4. Politika preferenčních úvěrů, jiné financování, záruky a pojištění
4.1. Preferenční úvěry
a) Úvod
(105)
Jak je vysvětleno v oddíle C.2.2, závěry týkající se státních bank byly učiněny na základě dostupných údajů v souladu s čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
b) Právní základ
(106)
Preferenční úvěry v ČLR upravují tyto právní předpisy: Zákon ČLR o komerčním bankovnictví z roku 2003 (dále jen „zákon o bankovnictví“), Obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínskou lidovou bankou dne 28. června 1996 a rozhodnutí Státní rady č. 40.
c) Závěry šetření
Existence subvence
(107)
Zatímco čínské orgány předložily pouze velmi omezené informace o podílnících resp. vlastnické struktuře bank v ČLR, šetřením na základě dostupných údajů se zjistilo, že pro čínský finanční trh je charakteristický významný vliv a kontrola vlády. Při analýze, zda jsou banky pověřeny vládními pravomocemi, zda jsou jim svěřeny či zda je vykonávají (jakožto veřejnoprávní subjekty), použila Komise všechny dostupné informace nejen o státním vlastnictví bank, ale také další parametry, jako je zastoupení vlády ve správní radě, vliv a dohled vlády na činnost bank, provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů a to, zda byly bankovní subjekty zřízeny právním předpisem.
(108)
Z dostupných informací lze vyvodit závěr, že banky v úplném státním vlastnictví mají správní radu s převahou vlády ČLR, drží největší podíl na trhu a jsou na čínském finančním trhu předními aktéry. Na státní banky se vztahují právní předpisy, které mimo jiné vyžadují, aby vykonávaly úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc upřednostňovaným projektům (19) či upřednostňovaly rozvoj výrobních odvětví využívajících nové a špičkové technologie (20).
(109)
Další známkou účasti státu na čínském finančním trhu je úloha, kterou sehrává Čínská lidová banka při určování konkrétních limitů pro způsob stanovení úrokových sazeb a jejich kolísání. (21) Finanční instituce mají poskytovat úrokové sazby v určitém rozmezí, jež je odvozeno od referenční úrokové sazby Čínské lidové banky. V případě preferenčních úvěrů se úrokové sazby nesmějí pohybovat směrem nahoru. Limity úrokových sazeb společně se stropy pro sazby z vkladů vytvářejí situaci, kdy banky mají zaručený přístup k levnému kapitálu (vzhledem k nařízení o sazbách z vkladů) a jsou schopny půjčovat vybraným výrobním odvětvím za výhodné sazby podle vládní politiky, jež nařizuje bankám, aby konkrétním způsobem podporovaly některá upřednostňovaná nebo technologicky vyspělá průmyslová odvětví, jako je odvětví nekonečných skleněných vláken.
(110)
Komise žádala čínskou vládu o vysvětlení k definici a formulacím, jež jsou obsaženy v oběžníku č. 251, a k právnímu předpisu, který oběžníku č. 251 předcházel (Oběžník Čínské lidové banky o rozšíření rozmezí pro pohyb úrokových sazeb u úvěrů poskytovaných finančními institucemi - YinFa [2003] č. 250). Jak je však popsáno výše v oddíle C. 2.2, vláda ČLR tyto oběžníky neposkytla. Vláda ČLR však tvrdila, že oběžník č. 250 byl zrušen oběžníkem č. 251, že od července roku 2013 byly minimální úrokové sazby úvěrů zrušeny, a k zasahování státu do bankovního sektoru tudíž nedochází.
(111)
Ke zrušení minimálních úrokových sazeb úvěrů však došlo v průběhu období šetření. Čínská lidová banka tudíž po velkou část období šetření ovlivňovala stanovování úrokových sazeb státními bankami. Šetřením se navíc neprokázal žádný bezprostřední účinek tohoto zrušení na půjčky pro výrobce zařazené do vzorku. V každém případě spodní hranice pro úrokové sazby, která platila v průběhu období šetření, není jediným argumentem, proč Komise považuje státní banky za veřejnoprávní subjekty.
(112)
Závěry antisubvenčního šetření, jež se týkaly solárních panelů (22) a solárního skla (23), tj. že státní banky v ČLR jednají jako veřejnoprávní subjekty (viz 158. až 168. bod odůvodnění nařízení o solárních panelech a 73. bod odůvodnění nařízení o solárním skle), jsou dostupnými údaji také v tomto šetření, pokud jde o statut veřejnoprávního subjektu státních bank. Tyto skutečnosti lze shrnout takto:
-
stání banky mají největší tržní podíl a jsou předními aktéry na trhu v ČLR;
-
z dostupných údajů vyplývá, že státní banky podléhají vládnímu dozoru prostřednictvím vlastnictví a správní kontroly jejich obchodního chování, včetně mezí pro úrokové sazby, které mohou nabízet;
-
zákon o bankovnictví a ostatní právní předpisy vyžadují, aby banky půjčovaly v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc upřednostňovaným projektům a upřednostňovaly podniky působící v oblasti nových a špičkových technologií.
(113)
Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že státní banky vykonávají funkce vlády z pověření vlády ČLR, zejména pak povinnou podporu některých hospodářských odvětví v souladu se státním plánem a politickými dokumenty. Silná majetková účast státu v státních bankách potvrzuje, že tyto banky jsou při výkonu svých veřejných funkcí kontrolovány vládou. Čínská vláda vykonává účinnou kontrolu nad státními bankami tím, že všudypřítomně zasahuje do finančního sektoru a naléhá na státní banky, aby se řídily vládními politikami. Státní banky jsou proto považovány za veřejnoprávní subjekty, neboť mají vládní moc, jsou jí pověřeny a uplatňují ji.
(114)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila tento závěr, přičemž uvedla, že Komise neuvedla důvody, proč považuje státní banky za veřejnoprávní subjekty. Komise s upokojením konstatuje, že skutečnosti uvedené v předchozích bodech zdůvodňují závěr, že státní banky jsou veřejnoprávními subjekty.
(115)
Zatímco valnou většinu úvěrů, které dostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku, poskytly státní banky, šetřením bylo zjištěno, že malá část úvěrů je poskytována soukromými bankami. Komise proto zkoumala, zda vláda ČLR pověřuje soukromé banky v ČLR nebo jim přikazuje, aby výrobcům nekonečného skleněného vlákna poskytovaly preferenční úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního antisubvenčního nařízení.
(116)
Článek 34 zákona o bankovnictví stanoví, že soukromé banky jsou také povinny „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“ (24).
(117)
Šetřením bylo zjištěno, že úrokové sazby státních a soukromých bank pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly všeobecně na velmi podobné úrovni. Svědčí to o tom, že státní banky, které jsou v ČLR předními aktéry na bankovním trhu a trhu půjček, určují výši úrokových sazeb a soukromé banky pouze kopírují úrokové sazby stanovené státními bankami (veřejnoprávními subjekty).
(118)
Za těchto okolností se konstatuje, že soukromé banky nestanovují své sazby bez ohledu na zásahy státu a že úvěrovou strategii soukromých bank řídí vláda ČLR.
(119)
Po poskytnutí informací vznesla vláda ČLR námitku proti tomu, jak Komise interpretuje článek 34 zákona o bankovnictví, a uvedla, že „Komise vkládá do článku 34 význam, který tam evidentně nepatří“. Čínská vláda upozornila Komisi na jiné články zákona o bankovnictví, zejména na články 4, 5 a 7, které mají zajistit, aby byly úvěry poskytovány bez vměšování a po řádném úvěrovém hodnocení.
(120)
Komise uznává, že tyto články existují, ale má za to, že je třeba je chápat a vykládat s ohledem na článek 34. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ani vláda ČLR ani banky či dotčené společnosti zařazené do vzorku nebyly s to prokázat, že úvěry byly poskytnuty bez vměšování nebo po řádném úvěrovém hodnocení. Šetřením bylo naopak zjištěno, že jeden vyvážející výrobce utrpěl ztráty, avšak podařilo se mu získat od bank úvěry za obvyklé úrokové sazby bez přirážky za riziko v souvislosti s jeho obtížnou finanční situací.
(121)
Komise proto činí závěr, že vláda pověřuje nebo řídí soukromé banky tak, aby poskytovaly preferenční úvěry podobné těm, které poskytují státní banky, a tudíž že existuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního antisubvenčního nařízení.
Specifičnost
(122)
Co se týče bank, které úvěrovaly spolupracující vyvážející výrobce, většina z nich je ve vlastnictví státu a v konečném důsledku jsou ovládané vládou ČLR. Jedná se především o největší komerční banky a banky spojené s vládní politikou v ČLR jako China Development Bank, EXIM Bank, Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China.
(123)
Komise kromě toho konstatuje, že vláda ČLR nařizuje poskytovat preferenční úvěry omezenému počtu odvětví. V rozhodnutí č. 40 se například uvádí, že vláda ČLR aktivně podpoří rozvoj odvětví využívajících nové materiály, a odvětví nekonečných skleněných vláken je za takové považováno. Všechny finanční instituce také dostaly pokyn, aby poskytovaly úvěry pouze upřednostňovaným projektům, a do této kategorie patří projekty nekonečných skleněných vláken. Toto rozhodnutí rovněž slibuje provádění „dalších preferenčních politik vůči upřednostňovaným projektům“.
(124)
Vláda ČLR tvrdila, že Komise mylně argumentuje rozhodnutím č. 40, jelikož dotčený výrobek není klasifikován jako upřednostňované odvětví. I kdyby se akceptovalo, že toto odvětví je upřednostňované, vláda tvrdila, že odvolávání se na rozhodnutí č. 40 nelze rozšířit na odvětví, jež není vyjmenováno v rozhodnutí č. 9 („Směrný index průmyslové restrukturalizace z roku 2011“).
(125)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku patří jak do kategorie upřednostňovaných odvětví, jak je uvedeno v 67. až 76. bodě odůvodnění, tak do kategorie výrobních odvětví využívajících nové a špičkové technologie. Kromě toho v rozporu s tvrzením vlády jsou speciální skleněná vlákna a výrobky z nich, jakož i pece pro výrobu E-skla výslovně uvedené v rozhodnutí č. 9, kapitole XII, bodě 6 (25). Toto tvrzení je proto neodůvodněné.
Výhoda.
(126)
Výhoda spočívá v míře, v níž jsou vládní půjčky nebo půjčky od soukromých subjektů pověřených nebo řízených vládou poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu.
Nutnost využívat referenční hodnoty
(127)
Komise se pokusila ověřit posouzení úvěrového rizika vypracované bankami, které v průběhu období šetření půjčily finanční prostředky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Někteří vyvážející výrobci byli ve ztrátě. Podařilo se jim však získat úvěry od bank za referenční sazbu bez jakékoli přirážky za rizika spojená s jejich zhoršující se finanční situací. Komise má proto důvody se ptát, zda půjčky společnostem vyrábějícím nekonečná skleněná vlákna vycházely z řádného posouzení rizik a zda je stanovená úroková sazba výsledkem takového postupu.
(128)
Jak je vysvětleno výše, úvěry, jež čínské banky poskytují, jsou výrazem významných vládních zásahů v bankovním sektoru a jejich úrokové sazby neodrážejí sazby na fungujícím bankovním trhu; vhodná tržní referenční úroveň byla početně zjištěna pomocí níže popsané metody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády využila Komise ke zjištění vhodné tržní referenční úrovně úrokových sazeb rovněž dostupné údaje.
(129)
Při výpočtu vhodné referenční úrovně pro úvěry v RMB se pokládá za přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby se v nich promítalo běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována v podmínkách narušeného trhu bankovních úvěrů a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci je proto pokládáno za nezbytné nevycházet jen z nominálních hodnot údajů o úvěruschopnosti čínských vývozců, ale uplatnit na ně přirážku, která odráží potenciální dopad narušeného čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
(130)
Stejná situace platí pro půjčky v cizích měnách. Jako referenční úroveň byly použity podnikové dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané během období šetření.
(131)
Jak bylo uvedeno výše, vláda ČLR i spolupracující vyvážející vývozci byli požádáni o informace o úvěrové politice čínských bank a o tom, jak byly tyto úvěry vyvážejícím výrobcům poskytovány. Tyto informace však nebyly poskytnuty. Vzhledem k této nedostatečné spolupráci a ke všem dostupným údajům a v souladu s čl. 28 odst. 6 základního antisubvenčního nařízení se lze oprávněně domnívat, že všem podnikům v Číně by byla udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg) a na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky by byla uplatněna přiměřená prémie předpokládaná u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají.
(132)
Pro výpočet referenční úrokové sazby úvěrů pro společnosti zařazené do vzorku během období šetření byla vypočtena riziková přirážka s použitím rozdílu mezi úrokovou sazbou dluhopisů společností s ratingem BB a dluhopisů společností s ratingem AAA (což je úvěrový rating dluhopisů vydávaných v ČLR) podle evidence agentury Bloomber. Následně byla riziková přirážka připočtena ke zveřejněným úvěrovým sazbám Čínské lidové banky pro dluhopisy s ratingem BB se zohledněním doby trvání úvěrů.
(133)
Poté bylo vypočteno zvýhodnění pro vyvážející výrobce jako rozdíl mezi úrokem, který společnosti skutečně zaplatily během období šetření, a úrokem, jenž by byl zaplacen, kdyby se na úvěry použila referenční úroková sazba. Toto zvýhodnění bylo poté vyjádřeno jako procentuální podíl z celkového obratu každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(134)
Po poskytnutí informací vláda ČLR přišla s tvrzením, že Komise neměla při výpočtu zvýhodnění odkazovat na žádnou referenční hodnotu, jelikož úvěry prý byly poskytnuty za tržních podmínek, a proto nevzniklo žádné zvýhodnění.
(135)
Jak je vysvětleno v 127. až 130. bodě odůvodnění, trh bankovních půjček je v ČLR narušený, a Komise se tudíž domnívá, že použití referenční hodnoty je plně odůvodněné.
(136)
Vláda ČLR kromě toho tvrdila, že volbu této konkrétní referenční hodnoty Komise dostatečně nezdůvodnila.
(137)
Komise se domnívá, že při výpočtu vhodné referenční hodnoty pro úvěry je přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby se v nich promítalo běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována v podmínkách narušeného trhu a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci se proto pokládá za nezbytné uplatnit přirážku, která bude odrážet potenciální dopad narušených podmínek čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
d) Závěr
(138)
Na základě závěrů šetření dospěla Komise k názoru, že odvětví nekonečných skleněných vláken v ČLR těžilo v průběhu období šetření z preferenčních úvěrů jak od státních bank, tak také od soukromých bank. Financování odvětví nekonečných skleněných vláken zakládá subvenci ve smyslu základního antisubvenčního nařízení, jelikož
a)
existuje finanční příspěvek vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i);
b)
existuje pověření a řízení vládou podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a
c)
tím je příjemci poskytnuta výhoda, jak vyžaduje čl. 3 odst. 2.
(139)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhodě pro vyvážející výrobce a specifičnosti je tato subvence napadnutelná.
e) Výpočet výše subvence
(140)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního antisubvenčního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by podnik (příjemce půjčky) mohl získat na trhu. Jak již bylo uvedeno, vzhledem k neexistenci smysluplného posouzení rizik stanovila Komise pro srovnatelné obchodní půjčky tržní referenční hodnotu.
(141)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně zaplacenými v průběhu období šetření a úroky, které by byly zaplaceny při použití referenční hodnoty.
(142)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise použila pro výpočet zvýhodnění nesprávnou úrokovou sazbu, kterou skutečně zaplatila daná společnost za jednu půjčku. Toto tvrzení bylo přijato a Komise výpočet opravila. Opravený výpočet však neměl žádný účinek na zjištěné subvenční rozpětí.
(143)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku na základě této metodiky mají tuto podobu:
Preferenční úvěry
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Další režimy preferenčních půjček
(144)
Během období šetření nedostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku žádné finanční příspěvky v rámci ostatních režimů preferenčních půjček uvedených v bodě C.3 výše.
5. Grantové programy
(145)
Společností zařazené do vzorku nedostaly během období šetření žádný finanční příspěvek z programů „Famous Brands“, „China World Top Brands“ ani „Funds for Outward Expansion of Industries in Guangdong Province“.
5.1. Zvláštní grantové programy a granty
a) Úvod
(146)
Společnosti zařazené do vzorku dostaly jednorázové granty od různých vládních orgánů na různých úrovních, z čehož vyplynulo přijetí výhody během období šetření. Má se za to, že tyto granty spadají pod grantové programy, jež jsou uvedeny v podnětu, neboť žadatel tvrdil, že výrobci nekonečných skleněných vláken získali jednorázové granty od provinčních a místních orgánů samosprávy a že tyto granty jim přinesly výhodu, protože finanční prostředky obdrželi bez přiměřeného plnění.
(147)
Komise nabídla vládě ČLR konzultace o těchto zvláštních grantech.
(148)
Vláda ČLR se postavila proti konzultacím s argumentem, že by to nebylo v souladu s Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jelikož takové konzultace by se měly uskutečnit před zahájením šetření a pro čínské orgány by bylo nepřiměřenou zátěží, kdyby měly ověřovat informace týkající se každého jednotlivého režimu.
(149)
Většina grantů byla v zanedbatelné výši. Proto je Komise dále neprošetřovala.
(150)
Komise však přešetřila jeden zvláštní a relativně velký grant na vybudování ubytovny pro zaměstnance společnosti, který byl poskytnut jedné ze společností zařazených do vzorku, a u něhož se má za to, že má vazbu na grantové programy uvedené v podnětu.
b) Závěr
(151)
Jednorázový charakter výše uvedeného grantu svědčí jasně o tom, že nebyl dostupný jiným společnostem, a byl tudíž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního antisubvenčního nařízení. Na základě shromážděných důkazů o poskytnutí tohoto grantu a vzhledem k neexistenci jakýchkoli dalších informací má Komise za to, že tento grant představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního antisubvenčního nařízení, čímž byla poskytnuta dotčenému vyvážejícímu výrobci výhoda.
(152)
Po poskytnutí informací přišla společnost, jež obdržela grant, s tvrzením, že jí byl grant poskytnutý na obnovu dlouhodobých aktiv, která se odepisují 50 let. Tato subvence by se tedy měla rozepsat na 50 let a při výpočtu subvenčního rozpětí by se měla brát v potaz jen 1/50, která odpovídá výhodě obdržené v období šetření.
(153)
Společnost nepředložila žádný důkaz, jenž by zdůvodňoval odpisové období 50 let u investic do dlouhodobých aktiv, v tomto případě do budovy používané jako ubytovna zaměstnanců. Skutečné odpisové období dlouhodobých aktiv společnosti je obvykle mnohem kratší a odpovídá 10 až 20 rokům. Na tomto základě lze tedy soudit, že zvýhodnění získané tímto grantem je zanedbatelné, a proto by nemělo být napadnuto.
6. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
6.1. Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
a) Úvod
(154)
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ opravňuje podniky se zahraničními investicemi k tomu, aby první dva roky neplatily žádnou daň z příjmu právnických osob a tři následující roky platily pouze 12,5 % místo 25 %.
b) Právní základ
(155)
Právním základem tohoto programu je článek 8 zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků (dále jen „zákon o dani týkající se podniků se zahraničními investicemi“) a článek 72 prováděcích pravidel k zákonu Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků. Podle vlády ČLR byl tento program ukončen podle článku 57 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 s přechodným obdobím do konce roku 2012. Z uvedeného zákona tedy jasně vyplývá, že v rámci tohoto režimu by existovala výhoda v zdaňovacím období 2012.
c) Závěry šetření
(156)
Uvedený režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ přinesl výhody podnikům v průběhu účetního roku 2012, načež byl podle čínské vlády uvedený režim zrušen. Žádná ze společností zařazených do vzorku není podnikem v zahraničním vlastnictví, který by byl způsobilý k využívání uvedeného daňového režimu v průběhu období šetření.
d) Závěr
(157)
Společnosti zařazené do vzorku nedostaly v rámci tohoto programu během období šetření žádný finanční příspěvek. Šetřením se dále zjistilo, že vláda ČLR tento právní režim skutečně zrušila.
6.2. Podniky využívající nové a špičkové technologie
a) Úvod
(158)
Na základě tohoto programu mohou společnosti, které jsou schopny prokázat splnění určitého souboru kritérií k získání statusu „podniku využívajícího nové a špičkové technologie“, využívat sníženou sazbu u daně z příjmů právnických osob ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %.
b) Právní základ
(159)
Právní základ tohoto programu tvoří čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 společně se „správními opatřeními pro určení podniku využívajícího nové a špičkové technologie“ (Guo Fa Ke Huo [2008] č. 172); a článek 93 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků, společně s Oznámením státní daňové správy o otázkách týkajících se daně z příjmů podniků využívajících nové a špičkové technologie (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Závěry šetření
(160)
Tento režim se použije na podniky, které vláda ČLR uzná za podniky využívající nové a špičkové technologie. Aby byly podniky pro tento režim způsobilé, musí mít základní nezávislá práva duševního vlastnictví a musí splňovat následující požadavky, které jsou stanoveny v uvedeném právním základě a lze je shrnout takto:
a)
jejich výroba spadá pod definici výrobků v „oblastech špičkových technologií s klíčovou státní podporou“;
b)
jejich celkové výdaje na výzkum a vývoj tvoří 3-6 % celkového příjmu z prodeje;
c)
jejich příjem z výrobků v oblasti špičkových a nových technologií činí více než 60 % celkového příjmu z prodeje;
d)
pracovníci zapojení do výzkumu a vývoje představují 10 % z celkového počtu zaměstnanců;
e)
ostatní požadavky stanovené „správními opatřeními pro podniky využívající špičkové a nové technologie z roku 2008“ jsou splněny.
(161)
Bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zařazení do vzorku tento režim využívají, a platí tedy daň z příjmu právnických osob pouze ve výši 15 % a nikoli 25 %. Tyto společnosti požádaly o status podniků využívajících nové a špičkové technologie a obdržely úřední oznámení, že splnily kritéria režimu, a jsou proto způsobilé k tomu, aby svá přiznání k dani právnických osob vyplnily odpovídajícím způsobem.
d) Závěr
(162)
Komise je toho názoru, že v případě tohoto režimu se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě prominutých příjmů vlády ČLR, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(163)
Tato subvence je specifická, jak je definováno v čl. 4 odst. 2 písm. a) základního antisubvenčního nařízení, jelikož je omezena na podniky, které získaly osvědčení podniků využívajících špičkové a nové technologie a splňují všechny požadavky správních opatření z roku 2008. Společnosti zařazené do vzorku vyvážejících výrobců toto osvědčení získaly. Právními předpisy nebo orgánem poskytujícím subvenci nebyla stanovena žádná objektivní kritéria pro způsobilost.
(164)
Po poskytnutí informací vláda ČLR zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Kritérium specifičnosti tedy nesplňují.
(165)
Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Grant mohou dostat jen společnosti se zvláštní charakteristikou (podniky využívající špičkové a nové technologie), nikoli všechna odvětví a všechny sektory. Způsobilost navíc rovněž není automatická, ale závisí na udělení osvědčení podniku využívajícímu špičkové a nové technologie, které vydává příslušný orgán na základě vlastního uvážení. Tento režim je tudíž v podstatě specifický.
(166)
Komise proto tuto subvenci považuje za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(167)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
Podniky využívající nové a špičkové technologie
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně
a) Úvod
(168)
Tento program umožňuje společnosti uplatnit daňové úlevy na nákup tuzemského zařízení, pokud je projekt v souladu s průmyslovou politikou čínské vlády. Na dodatečné zvýšení daňové povinnosti z předchozího roku se může uplatňovat daňová úleva až do výše 40 % nákupní ceny tuzemského zařízení.
b) Právní základ
(169)
Právním základem tohoto programu jsou prozatímní opatření, která se týkají slevy na dani z příjmu u investic do zařízení vyrobených v tuzemsku pro projekty technologické modernizace ze dne 1. července 1999 a oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření státní daňové správy týkající se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] s účinností od 1. ledna 2008.
c) Závěry šetření
(170)
Vláda ČLR tvrdila, že tento program byl ukončen počínaje lednem 2008, a to v souladu se zmíněným oznámením č. 52. Šetření však odhalilo, že jedna společnost zařazená do vzorku těžila z tohoto programu během období šetření.
d) Závěr
(171)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě prominutých příjmů vlády ČLR v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje příjemcům výhodu ve výši, která se rovná daňové úspoře ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního anitsubvenčního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního antisubvenčního nařízení, neboť daňová úspora závisí na přednostním používání domácího zboží na úkor zboží dováženého.
e) Výpočet výše subvence
(172)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
(173)
Subvenční sazba zjištěná pro tuto subvenci podniku Jiangsu Changhai Group během období šetření činí 0,2 %.
(174)
Po poskytnutí informací přišel jeden vyvážející výrobce s tvrzením, že v rámci režimu „Snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně“ nebyl způsobilý k získání finančního příspěvku, jelikož nebyl podnikem se zahraničními investicemi. Komise mu tedy na základě dostupných údajů chybně připsala zvýhodnění podle tohoto režimu. Rovněž tvrdil, že byly zjištěny menší početní chyby. Obě tvrzení byla přijata a výpočet subvenčního rozpětí byl odpovídajícím způsobem opraven.
6.4. Jiné režimy osvobození od přímých daní a programy jejich snížení
(175)
Byl přezkoumán také zápočet daně za VaV. Toto opatření se však týkalo zanedbatelných částek. Proto ho Komise dále neprošetřovala.
(176)
Během období šetření nedostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku žádné finanční příspěvky z jiných programů osvobození od daně uvedených v bodě C.3 výše.
7. Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
7.1. Osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
a) Úvod
(177)
Tento program stanoví osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch podniků se zahraničními investicemi nebo tuzemských podniků na dovoz investičního zařízení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem upřednostňovaném projektu, jež vydávají čínské orgány nebo Národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy o investicích, daních a clech.
b) Právní základ
(178)
Právní základ tohoto programu tvoří Oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, Guo Fa č. 37/1997, Oznámení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy o úpravě některých preferenčních politik týkajících se cla na dovoz, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, Oznámení Národní komise pro rozvoj a reformy č. 316/2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem upřednostňovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a Katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi a tuzemské podniky, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
c) Závěry šetření
(179)
Všechny společnosti zařazené do vzorku z tohoto režimu těžily.
d) Závěr
(180)
Má se za to, že uvedený program poskytuje finanční příspěvek v podobě prominutých příjmů vlády ČLR ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), neboť podniky se zahraničními investicemi a další způsobilé tuzemské podniky jsou osvobozené od platby DPH nebo cel, které by byly jinak splatné. Poskytuje tedy výhodu společnostem z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního antisubvenčního nařízení, neboť právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, omezují přístup k subvenci na podniky, které investují v rámci specifické obchodní kategorie taxativně vymezené zákonem a které patří buď do upřednostňované kategorie nebo do zakázané kategorie B v rámci Katalogu pro orientaci průmyslu v oblasti zahraničních investic a převodu technologií, nebo které jsou v souladu s Katalogem klíčových odvětví, výrobků a technologií, jejichž rozvoj upřednostňuje stát.
(181)
Po poskytnutí informací vláda ČLR zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Kritérium specifičnosti tedy nesplňují. Vláda ČLR však nepoukázala na žádné konkrétní ustanovení v právních předpisech, které by doložilo její stanovisko, a nepředložila ani žádný přesvědčivý důkaz o tom, že způsobilost je automatická.
(182)
Vláda ČLR i jeden vyvážející výrobce také tvrdili, že Komise nemůže napadnout možné zvýhodnění v oblasti DPH, které snad získaly tři společnosti zařazené do vzorku, jelikož v minulosti přiznané osvobození od DPH se s účinností od roku 2009 již nemohlo využívat. Když se tedy předpokládá průměrné 5leté až 10leté odpisové období dotčeného dovezeného zařízení, údajné zvýhodnění by buď skončilo před uložením opatření nebo by pravděpodobně nepokračovalo během celého pětiletého trvání opatření.
(183)
Komise poznamenává, že odpisové období je u některého dovezeného zařízení mnohem delší než 10 let a v některých případech mohlo trvat 15 či 20 roků. Komise každopádně nenapadla žádné zvýhodnění vzniklé z nákupů dovezeného zařízení po roce 2009. Vláda ČLR navíc uznává, že tyto společnosti mohly těžit z daného režimu ještě „chvíli poté“, tj. po uložení opatření. Tento argument se proto odmítá.
e) Výpočet výše subvence
(184)
Výše napadnutelné subvence se vypočítává s ohledem na zvýhodnění, které získal příjemce a jehož existence byla v průběhu období šetření zjištěna. Má se za to, že zvýhodnění příjemce se rovná výši DPH a osvobození od cel na dovážené zařízení. Aby se zajistilo, že se napadnutelná částka bude vztahovat pouze na období šetření, byla získaná výhoda odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s běžnými účetními postupy vyvážejícího výrobce.
(185)
Subvenční sazba zjištěná pro tento program během období šetření činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku:
Osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Jiné režimy osvobození od nepřímých daní a programy jejich snížení
(186)
Během období šetření nedostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku žádné finanční příspěvky z jiných programů osvobození od nepřímých daní uvedených v bodě C.3 výše.
8. Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
8.1. Poskytnutí surovin, elektřiny, vody
(187)
V průběhu období šetření nebyla zjištěna žádná subvence spojená s nákupem surovin, vody nebo elektřiny vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku v průběhu období šetření.
8.2. Poskytování práv k užívání pozemků
a) Úvod
(188)
Společnosti nesmí v ČLR přímo nakupovat pozemky, mohou si pouze koupit práva k užívání pozemků od místních orgánů.
b) Právní základ
(189)
Zákon ČLR o správě půdy uvádí, že veškerá půda patří lidu a nelze ji kupovat či prodávat, ale stanoví podmínky, za kterých lze prodávat práva k užívání pozemků podnikům, a to v zadávacím řízení, nabídkovém řízení nebo v dražbě.
c) Závěry šetření
(190)
Systém dražby by v zásadě umožnil trhu posoudit cenu konkrétního práva k užívání pozemků, a cena by tedy byla stanovena nezávisle. Vláda ČLR však uvedla, že v každém případě stanoví spodní hranici cen pro každý stupeň pozemku (pozemky jsou ohodnoceny stupněm od 1 do 15 na základě kvality parcely), pod které nesmí cena práva k užívání pozemku klesnout.
(191)
Vláda ČLR má rovněž pod kontrolou nabídku pozemků tím, že pro jednotlivé provincie a na každý rok stanoví omezenou kvótu pozemků, k nimž lze prodávat práva k užívání pro průmyslové účely nebo pro účely bydlení.
(192)
V každém případě, u žádného nákupu práva k užívání pozemku vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku Komise neshledala žádné důkazy dražebního postupu, který by nezávisle stanovil cenu práva k užívání pozemků. Vyvážející výrobce ocenil pozemek vyvolávací cenovou nabídkou a jelikož byl jediným zájemcem, získal právo k užívání pozemku. Po poskytnutí informací vláda ČLR prohlásila, že nesouhlasí se závěry Komise o tom, že v ČLR není funkční trh pro prodej práv na užívání pozemků. Na podporu tohoto stanoviska však nepředložila žádné nové argumenty.
(193)
Závěry šetření potvrzují, že situace týkající se poskytování a nabývání pozemků v ČLR je nejasná a netransparentní a že ceny často svévolně stanovují úřady. Úřady stanoví ceny podle systému oceňování městských pozemků, který jim při určování ceny pozemků pro průmyslové využití ukládá kromě dalších kritérií povinnost brát v úvahu průmyslovou politiku (29).
(194)
Také z nezávislých veřejně dostupných informací lze usuzovat, že pozemky v ČLR jsou poskytovány za ceny nižší, než jsou běžné tržní sazby (30).
(195)
Ve skutečnosti tedy společnosti zařazené do vzorku zaplatily cenu stanovenou vládou ČLR. Právo k užívání pozemků se poskytuje za cenu nižší než přiměřenou v porovnání s referenční tržní hodnotou, která je uvedena v písmeni e) níže.
(196)
Situaci týkající se pozemků v ČLR rozebírá rovněž pracovní dokument MMF, který potvrzuje, že při poskytování práv k užívání pozemků čínským podnikům nejsou respektovány tržní podmínky (31).
d) Závěr
(197)
Komise dospěla k závěru, že poskytování práv k užívání pozemků vládou ČLR je nutno pokládat ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení za subvenci v podobě dodání zboží, a společnostem tím byla poskytnuta výhoda. Jelikož šetření neprokázalo existenci fungujícího trhu pro prodej práv k užívání pozemků v ČLR, použití vnější referenční hodnoty (viz písmeno e) níže) ukazuje, že částka, kterou vývozci zařazení do vzorku zaplatili za práva k užívání pozemků, je nižší než tržní sazba.
(198)
Jak je podrobně vysvětleno v 67. až 82. bodě odůvodnění, subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního antisubvenčního nařízení, protože rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá veřejným orgánům povinnost zajistit, aby byly pozemky poskytovány upřednostňovaným odvětvím, k nimž patří i odvětví nekonečných skleněných vláken, jak je podrobně vysvětleno v 67. až 82. bodě odůvodnění. Článek 18 rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezená“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup.
e) Výpočet subvenčního rozpětí
(199)
Výhodu tedy představuje rozdíl mezi cenou zaplacenou za právo k využívání pozemků a vhodným vnějším referenčním základem.
(200)
Komise považuje Tchaj-wan za vhodný vnější referenční základ z těchto důvodů:
a)
srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářských struktur na Tchaj-wanu a ve většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí vyvážející výrobci zařazení do vzorku;
b)
fyzická blízkost ČLR a Tchaj-wanu;
c)
vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury na Tchaj-wanu a v mnoha provinciích v ČLR;
d)
silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Tchaj-wanem a ČLR;
e)
vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a na Tchaj-wanu;
f)
podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantního referenčního základu na Tchaj-wanu a v ČLR a
g)
společné demografické, jazykové a kulturní charakteristické rysy Tchaj-wanu a ČLR.
(201)
Po poskytnutí informací vznesla vláda ČLR námitku proti použití Tchaj-wanu coby referenčního základu s tím, že hustota obyvatelstva na Tchaj-wanu je mnohokrát vyšší než v ČLR, a kvůli tomu jsou ceny a situace pozemků v obou zemích nesrovnatelné. Komise nicméně soudí, že z mnoha důvodů uvedených v předchozím bodě odůvodnění byl tento referenční základ zvolen rozumně.
(202)
Kromě toho po poskytnutí informací jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku uvedl, že použití Tchaj-wanu není vhodné s ohledem na hospodářské podmínky v provincii, ve které se nachází, nicméně nenavrhl žádné jiné řešení. Tvrdil rovněž, že fyzická blízkost ČLR a Tchaj-wanu by se neměla považovat za platné kritérium pro volbu této konkrétní referenční hodnoty, ale své tvrzení nezdůvodnil. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy jiné návrhy řešení referenční hodnoty, použití Tchaj-wanu se potvrzuje.
(203)
Vzhledem ke všem těmto faktorům dospěla Komise k závěru, že ceny práv k užívání pozemků v ČLR, pokud by na trhu převládaly tržní podmínky, by pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly velmi podobné cenám pozemků na Tchaj-wanu.
(204)
Průměrné ceny pozemků na Tchaj-wanu v roce 2012 byly převzaty od Odboru průmyslu Ministerstva hospodářství a upraveny zpětně o inflaci a růst HDP za účelem stanovení referenční ceny pro pozemky v jednotlivých kalendářních letech. Vzhledem k tomu, že práva k užívání pozemků platí 50 let a po tuto dobu se odepisují, výhoda v období šetření činí 1/50 rozdílu mezi referenční cenou a skutečně uhrazenou cenou.
(205)
Subvenční sazba zjištěná pro poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou činí:
Poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Závěr ohledně subvencování
(206)
Komise vypočítala výši napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení pro šetřené společnosti a jednotlivé režimy a sečtením těchto výsledků vypočítala celkovou výši subvence pro každého vyvážejícího výrobce za období šetření.
(207)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenční rozpětí Komise nejprve vypočítala procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota pak byla použita k výpočtu subvence poskytnuté na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(208)
Dále byla vypočítána výše subvence na tunu dotčeného výrobku vyvezeného do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty nákladů, pojištění a přepravného („CIF“) stejného vývozu za tunu.
(209)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního antisubvenčního nařízení je celkové rozpětí subvence pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku vypočteno na základě váženého průměru subvenčního rozpětí zjištěného pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, s výjimkou skupiny, do níž patří vyvážející výrobce, na něhož se vztahují ustanovení čl. 28 odst. 1.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Ostatní spolupracující společnosti
10,2 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(210)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii osm výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 9 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(211)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena mezi 530 000 a 580 000 tunami. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jak je poskytlo sdružení APFE. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují 52 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
(212)
Na základě informací obsažených v podnětu/žádosti o přezkum, kde byly zpřístupněny skutečné makroekonomické ukazatele žadatelů, a na základě toho, že pouze velmi omezený počet výrobců v Unii nebyl ve skupině žadatelů, je zřejmě vhodné nezveřejňovat skutečné celkové makroekonomické ukazatele týkající se všech výrobců v Unii, neboť by to každé zúčastněné straně umožnilo dovtípit se chybějící údaje o konkrétních společnostech, které žádost nepodaly.
(213)
Po poskytnutí konečných informací vznesla vláda ČLR námitky proti důvěrnému zacházení a proti uvádění rozmezí v případě celkové spotřeby v Unii a dalších ukazatelů makroekonomické újmy.
(214)
Na základě žádosti a po předložení pádných důvodů má Komise povinnost respektovat důvěrné údaje výrobců, kteří nejsou žadateli. Odhalení přesných makroekonomických ukazatelů by umožnilo identifikaci důvěrných údajů těchto výrobců a poškodilo by jejich zájmy. Tato námitka se proto zamítá.
2. Spotřeba v Unii
(215)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle údajů poskytnutých sdružením APFE a ii) dovozu z třetích zemí podle údajů Eurostatu (Comext).
(216)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OŠ
Celková spotřeba v Unii
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Index (2010 = 100)
100
97
101
103
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE; Eurostat (Comext)
(217)
Mezi rokem 2010 a obdobím šetření se spotřeba Unie zvýšila o 3 %.
(218)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden uživatel s tvrzením, že spotřeba Unie klesla v roce 2009 téměř o 30 %. Tvrdil, že z tohoto pohledu není 3 % zvýšení v roce 2010 významné. Komise však toto zvýšení nehodnotila jako významné, ale poznamenala, že v posuzovaném období se spotřeba zvýšila.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového a subvencovaného dovozu a jeho podíl na trhu
(219)
Níže uvedená analýza zahrnuje dumpingový a subvencovaný dovoz od stejných výrobců v ČLR zařazených do vzorku a za stejné období šetření.
(220)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu
2009
2010
2011
2012
OŠ
Objem dovozu (v tunách)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Index (2010 = 100)
65
100
72
82
86
Index (2009 = 100)
100
154
110
127
132
Podíl na trhu
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Index (2010 = 100)
87
100
73
81
83
Index (2009 = 100)
100
115
84
93
97
Zdroj: Eurostat (Comext)
(221)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období snížil o 14 % a jeho podíl na trhu o 17 %. Rok 2010 však není vhodným referenčním rokem a trend dovozu by byl přesněji analyzován, kdyby se bral v úvahu také předcházející rok 2009, jak ukazuje tabulka výše. Rok 2010 se vyznačoval velkým hromaděním zásob čínských výrobků z nekonečných skleněných vláken u dovozců v Unii před uložením prozatímních cel v září 2010. Šetření skutečně odhalilo, že během prvních devíti měsíců roku 2010 bylo z ČLR dovezeno mnohem větší množství než obvykle. Dovoz z ČLR v roce 2009 činil přibližně 99 000 tun, zatímco v roce 2010 přesáhl 152 000 tun, aby poté v roce 2011 klesl na zhruba 109 000 tun. Tento vývoj ukazuje jasný nárůst dovozu po roce 2009. Od roku 2011 se čínský dovoz zvýšil o 20 % v objemovém vyjádření, což vedlo k opětovnému zvýšení podílu na trhu o 2 procentní body.
(222)
Několik stran zopakovalo svá tvrzení, že mezi rokem 2010 a koncem období šetření dovoz z ČLR a jeho podíl na trhu klesl, a že tedy nebylo prokázáno významné zvýšení dovozu, jak to požaduje čl. 3 odst. 2 antidumpingové dohody WTO a čl. 15 odst. 2 dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Dále tvrdí, že rok 2009 není vhodným referenčním rokem z těchto důvodů: i) v základním antidumpingovém nařízení a základním antisubvenčním nařízení neexistuje právní základ a senát ve věci Mexico-Steel Pipes and Tubes rozhodl, že „vyšetřujícímu orgánu není dovoleno používat časové podmnožiny určitého období“, ii) neexistuje důkaz pro tvrzení, že dovoz v roce 2010 byl výsledkem vytváření zásob a iii) údaje za rok 2009 nebyly zohledněny při jiných aspektech posouzení újmy, kvůli čemuž je tedy toto posouzení neobjektivní.
(223)
Pokud jde o první a třetí tvrzení, základní antidumpingové nařízení a základní antisubvenční nařízení jakožto rozhodné právní předpisy podrobně nestanoví, jaké období je třeba brát v úvahu pro účely analýzy trendů. Není tedy důvod, proč nezohledňovat rok 2009 pro účely analýzy trendů dovozu z ČLR. Tím se analýza nestává neobjektivní, naopak, doplňuje analýzu o situaci výrobního odvětví Unie. Jak je uvedeno výše v 219. bodě odůvodnění, rok 2009 byl zohledněn jako doplněk posuzovaného období pouze s ohledem na specifické ukazatele újmy související s čínským dovozem. Co se týče dalších ukazatelů újmy, neexistoval žádný objektivní důvod, proč by se neměly brát plně v potaz všechny roky posuzovaného období.
(224)
Pokud jde o druhé tvrzení, v měsíčních údajích o dovozu z databáze vytvořené v souladu s čl. 14 odst. 6 základního antidumpingového nařízení je výsledek hromadění zásob zcela patrný (viz následující graf č.1) (34). Před uložením prozatímních opatření došlo k prudkému růstu dovozu dotčeného výrobku z ČLR ve druhém a třetím čtvrtletí roku 2010 (u spotřeby to nastalo před koncem roku 2010/začátkem roku 2011 kvůli omezené skladovatelnosti). Neodpovídá to podobnému zvýšení spotřeby, což naznačuje, že tento dovoz byl uskutečněn za účelem vytvoření zásob v očekávání nadcházejícího uložení opatření. Vláda ČLR neposkytla jiné vysvětlení tohoto zvýšení, a Komise se proto může důvodně domnívat, že k tvorbě zásob došlo před uložením prozatímních opatření koncem roku 2010. Dále se to projevuje tím, že úroveň měsíčního dovozu z ČLR v období mezi prozatímními a konečnými opatřeními (čtvrté čtvrtletí roku 2010 a první trimestr roku 2011) byla velmi nízká. Když byla opatření v konečné fázi snížena (v březnu 2011), úrovně měsíčního dovozu se opět zvedly a zůstaly stabilní.
Graf 1
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR (množství za měsíc)
Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6
3.2. Ceny dumpingového a subvencovaného dovozu
(225)
Ceny čínského dovozu (bez platných antidumpingových cel) se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
2010
2011
2012
OŠ
Průměrná cena CIF (EUR/t)
911
877
892
834
Index (2010 = 100)
100
96
98
92
Zdroj: Eurostat (Comext)
(226)
Čínské dovozní ceny CIF (bez platných antidumpingových cel) se průběhu posuzovaného období změnily z 911 EUR/t na 834 EUR/t. To představuje snížení o 8 % v průběhu posuzovaného období.
(227)
Vláda ČLR a jeden uživatel tvrdili, že je zavádějící srovnávat průměrné dovozní ceny, když nebyla provedena analýza sortimentu výrobků. Vláda ČLR dále uvedla, že většina dovozu z ČLR se skládala z nejlevnějšího typu výrobku, to znamená z pramenců.
(228)
Na rozdíl od toho, co se tvrdilo, při analýze bylo plně přihlédnuto k sortimentu výrobků, protože Komise porovnala prodejní ceny čínských vyvážejících výrobců s prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku za každý typ výrobku. Stejně se postupovalo i v původním šetření.
(229)
Po poskytnutí konečných informací požádala vláda ČLR o čínské dovozní ceny jednotlivých typů výrobku v tabulce č. 3 vzhledem k tomu, že údaje o jednotlivých typech výrobku se používají pro výpočet cenového podbízení a rozpětí újmy.
(230)
Průměrná čínská dovozní cena z tabulky č. 3 se používá k znázornění trendu po celé posuzované období. Za účelem vykázání trendů je použití průměrných cen na místě. Pro určení cenového podbízení a pro výpočet rozpětí újmy byly použity údaje pro jednotlivé typy výrobku.
(231)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu čínských výrobců zařazených do vzorku účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF a příslušně upravenými o cla, antidumpingová cla a náklady po dovozu. Porovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů u transakcí na stejné obchodní úrovni. Výsledek tohoto srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl vážené průměrné ceny ze závodu výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření. Výsledek ukázal u jednoho velkého čínského vývozce do Unie rozpětí cenového podbízení ve výši 2 %, a to i přes platná antidumpingová opatření (a cla), která byla k dovozní ceně připočtena. Velká většina jiných dovozů se uskutečnila za ceny srovnatelné s cenami Unie.
(232)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden vyvážející výrobce s tvrzením, že u tří kontrolních čísel výrobků (PCN) jsou nepřesné hodnoty CIF.
(233)
Toto tvrzení bylo správné a Komise upravila příslušné hodnoty CIF, což vedlo k malé změně v rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou u tohoto vyvážejícího výrobce (viz 440. bod odůvodnění).
(234)
Několik stran namítalo, že během období šetření nedocházelo k významnému cenovému podbízení. Uvedly, že rozpětí cenového podbízení u jediného vývozce ve výši 2 % je téměř zanedbatelné (de minimis) a nelze ho považovat za významné. Kromě toho se odvolávají na praxi Komise, která měla obvykle za to, že omezené cenové podbízení nebo prodej pod cenou do 6 % nemá žádný účinek na obecnou cenovou hladinu v Unii kvůli omezenému objemu vývozu.
(235)
Navzdory současným antidumpingovým clům stále dochází k cenovému podbízení. Odvolávat se na praxi Komise je zavádějící. V případě „těžké sody“ (35) bylo rozhodnuto, že 6 % cenové podbízení nemá prakticky žádný účinek na všeobecnou cenovou hladinu kvůli omezenému objemu dovozu ve spojení s tržním podílem vyvážející země ve výši 1,4 %. Pro porovnání lze uvést, že tržní podíl ČLR v období šetření se pohyboval mezi 15 % a 20 %. V případě „některých laserových optických snímacích systémů“ (36) se odkazovalo na omezené cenové podbízení dotčeného dovozu s ohledem na i) velké zvýšení spotřeby Unie (129 %) a ii) povahu dotčeného výrobku coby nehomogenního výrobku s velmi pestrými rysy a technickými rozdíly, jehož se dotýká rychlý technologický rozvoj. V aktuálních šetřeních má trh dotčeného výrobku úplně jinou povahu a velikost cenového podbízení se tudíž musí posuzovat v podmínkách tohoto zvláštního trhu. Dotčený výrobek je základní homogenní vyztužovací výrobek na trhu, který je dosti stabilní. Takový trh je citlivější na cenové rozdíly a i menší cenový rozdíl může mít na trh velký vliv. Závěry Komise se nemění jen proto, že nedošlo k většímu cenovému podbízení. Tento prvek byl naopak při posuzování plně zohledněn. Každý případ je každopádně posuzován individuálně podle jeho vlastních specifik a obrázek o újmě se skládá z mnoha ukazatelů, z nichž ani jeden nemůže mít rozhodující význam.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(236)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 4 základního antisubvenčního nařízení byly v rámci analýzy účinků dumpingového a subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny ekonomické ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(237)
Jak je uvedeno v 17. až 25. bodě odůvodnění, byl za účelem určení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(238)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů uvedených v podnětu a v žádosti o přezkum a též v následujících podáních a, pokud to bylo možné, zkontrolovala je se statistickými údaji. Údaje se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byl shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(239)
Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového a subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencí.
(240)
Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
5. Makroekonomické ukazatele
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(241)
Kolísání roční výroby je ve výrobním odvětví Unie běžné, protože je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let, kvůli čemuž se během roku před přestavbou produkuje vyšší objem výroby do zásob, a v roce, kdy je pec odstavena za účelem obnovy, je objem výroby nižší. V roce, kdy je pec odstavena za účelem přestavby, je také nižší výrobní kapacita.
(242)
S přihlédnutím k těmto omezením se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OŠ
Objem výroby (v tunách)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Index
100
103
92
95
Výrobní kapacita (v tunách)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Index
100
101
97
96
Využití kapacity
84 %
86 %
81 %
84 %
Index
100
102
95
99
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE
(243)
V podmínkách rostoucí spotřeby Unie (o 3 %) vyrábělo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 5 % méně obdobného výrobku. Též výrobní kapacita se snížila mezi rokem 2010 a obdobím šetření přibližně o 4 %. Využití kapacity zůstalo během posuzovaného období víceméně stabilní s výjimkou poklesu v roce 2012.
(244)
Mezi roky 2011 a 2012 lze pozorovat pokles výroby o 11 procentních bodů a pokles výrobní kapacity o 4 procentní body. Byl to důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie a uzavření některých jeho závodů. Společnost Ahlstrom, výrobce nekonečných skleněných vláken, ukončila výrobu na konci roku 2011 a společnost Owens Corning Vado Ligure v Itálii uzavřela svůj výrobní závod v roce 2012, neboť nebyly schopny překonat účinky dumpingového dovozu. Výrobní odvětví Unie se však domnívá, že po restrukturalizaci a po obnovení rovných podmínek si může zachovat životaschopnost, což vysvětluje, proč výrobní odvětví Unie stále investuje do přestavby stávajících pecí.
(245)
Po poskytnutí konečných informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že Komise odkazovala na podprůměrnou životnost pecí, a proto investice výrobců v Unii nebo využití pecí vykazují výraznou neefektivnost.
(246)
Bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie přijímalo rozhodnutí o přestavbě pecí na základě úvah o výrobě a energetické účinnosti. Neexistovaly náznaky, že životnost pece, tak jak toto kritérium používají výrobci v Unii zařazení do vzorku, není v souladu s osvědčenými postupy a požadavky sortimentu výrobků.
(247)
Několik stran tvrdilo, že je třeba brát v úvahu delší období než období od roku 2010 do období šetření, zvláště kvůli nákladům na přestavbu pecí, které mají vliv na všechny makroekonomické a mikroekonomické ukazatele. Vláda ČLR prohlásila, že nebyly poskytnuty žádné údaje či informace o tom, v kterých letech se výrobci v Unii pustili do přestavby pecí.
(248)
Přestavba pecí se opakuje a je tomuto odvětví vlastní. Je nutná pro zajištění kontinuity provozu a udržení kapacity. Investice do VaV souvisejí přímo s provozní kapacitou a umožňují vyvíjet výrobky přizpůsobené potřebám odběratele. Tyto investice tudíž nejsou pro posuzované období nijak výjimečné. Bez ohledu na uvažovanou dobu jejich trvání budou mít opravy či přestavby pecí vždy vliv na objem produkce. Konkrétní informace společnosti o tom, kdy docházelo k přestavbě, se považují za důvěrné.
(249)
Jeden uživatel také tvrdil, že výrobní odvětví Unie se mohlo vyvarovat škodlivého účinku (subvencovaného a dumpingového dovozu), protože využití kapacity bylo od roku 2010 do konce období šetření víceméně stabilní.
(250)
Výroba obdobného výrobku představuje nepřerušovaný proces, jež nelze přizpůsobovat krátkodobým výkyvům v poptávce. Na víceméně stabilní využití kapacity je nutno pohlížet s ohledem na klesající výrobní kapacitu. Toto tvrzení se proto zamítá.
5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(251)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na volném trhu v Unii, objem prodeje na závislém trhu v Unii a odpovídající tržní podíly se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OŠ
Objem prodeje na volném trhu v Unii (v tunách)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Index
100
94
96
99
Tržní podíl prodeje na volném trhu
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Index
100
96
95
97
Objem prodeje na závislém trhu v Unii (v tunách)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Index
100
114
123
121
Tržní podíl prodeje na závislém trhu
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Index
100
117
122
118
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE
(252)
Během posuzovaného období mírně (o 1 %) poklesl objem výrobků z nekonečných skleněných vláken, které prodalo výrobní odvětví Unie na volném trhu (tj. odběratelům, kteří nejsou ve spojení). V podmínkách zvýšení spotřeby v Unii o 3 % to však mělo za následek pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 58 % - 63 % v roce 2010 na 56 % - 61 % během období šetření. Nižší objem prodeje v roce 2011 je výsledkem hromadění zásob z čínského dovozu v roce 2010, které se postupně dostávaly na trh v roce 2011.
(253)
Během posuzovaného období představoval prodej výrobního odvětví Unie na závislém trhu 11 % až 14 % celkového prodeje (na volném a závislém trhu) výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Prodej na závislém trhu vykazoval mezi roky 2010 a 2012 stoupající tendenci a následně se v období šetření ustálil. V absolutních číslech byl tento vzestup prodeje na závislém trhu mezi roky 2010 a 2012 jen omezený.
5.3. Zaměstnanost a produktivita
(254)
Zaměstnanost a produktivita výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OŠ
Počet zaměstnanců
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Index
100
97
95
89
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
153
163
150
164
Index
100
106
98
107
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE
(255)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období pokusilo racionalizovat výrobu s cílem snížit výrobní náklady. V průběhu posuzovaného období se počet zaměstnanců skutečně snížil o 11 %.
(256)
Kombinovaný účinek změny počtu zaměstnanců a objemu výroby ve stejném posuzovaném období měl za následek vyšší produktivitu pracovní síly výrobců v Unii, měřenou jako produkci (v tunách) na jednu zaměstnanou osobu za rok, ve výši 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.4. Růst
(257)
Jak je uvedeno v 217. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 3 %. Vzhledem k četným aplikacím obdobného výrobku výrobní odvětví Unie a uživatelé očekávají, že tento trend růstu bude pokračovat i v blízké budoucnosti.
5.5. Velikost dumpingového a subvenčního rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu nebo subvencování
(258)
Výrobnímu odvětví Unie byla působena újma v důsledku dumpingového dovozu z ČLR až do roku 2011, kdy začala platit cla. Platná cla na dovoz z ČLR byla uzpůsobena tak, aby byly zajištěny rovné podmínky, za nichž by výrobní odvětví Unie mohlo soutěžit s tímto dovozem a překonat účinky způsobené újmy.
(259)
To se však nestalo. Výrobní odvětví Unie je nyní opět ztrátové a nadále ztrácelo podíl na trhu, přestože spotřeba v Unii vzrostla. Dovoz z ČLR nadále přicházel za velmi nízké ceny a získával podíl na trhu. Podíl čínského dovozu na trhu během období šetření stoupl o 3 procentní body nad úroveň před uložením cel (37). Výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo a uzavřelo některé ze svých výrobních závodů (viz 244. bod odůvodnění výše). K překonání účinků dřívějšího dumpingu jednoznačně nedošlo.
(260)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR a s přihlédnutím k stávajícím dumpingovým rozpětím (9,6 % a 29,7 %) (38), lze dopad na situaci výrobního odvětví Unie považovat za významný.
(261)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívější subvence pro posouzení relevantní.
6. Mikroekonomické ukazatele
6.1. Ceny
(262)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny na volném trhu a na závislém trhu v Unii
2010
2011
2012
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu na volném trhu v Unii (EUR/t)
1 061
1 144
1 070
1 035
Index (2010 = 100)
100
108
101
98
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu na závislém trhu v Unii (EUR/t)
1 006
1 031
1 027
989
100
103
102
98
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
Index (2010 = 100)
(263)
V průběhu posuzovaného období klesly jednotkové prodejní ceny na volném trhu o 2 %. Když v září 2010 začala platit prozatímní cla, mohlo výrobní odvětví Unie v roce 2011 zvýšit své ceny. Od roku 2011 se však jednotkové prodejní ceny snížily o 10 %.
(264)
Pokud jde o jednotkové prodejní ceny na závislém trhu (tj. transferové ceny), měly stejnou tendenci jako jednotkové prodejní ceny na volném trhu, přičemž výrobní odvětví Unie zvýšilo v roce 2011 své ceny na závislém trhu a poté tyto jednotkové prodejní ceny klesly o 4 %.
6.2. Průměrné jednotkové výrobní náklady
(265)
Jednotkové výrobní náklady se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Jednotkové výrobní náklady
2010
2011
2012
OŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
964
990
1 035
976
Index (2010 = 100)
100
103
107
101
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(266)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily. Po roce 2012 průměrné jednotkové výrobní náklady opět klesly téměř na úroveň roku 2010. Vrchol v roce 2012 lze přičíst určité investiční situaci jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku. Během celého posuzovaného období stouply průměrné jednotkové výrobní náklady pouze o 1 %.
(267)
Několik uživatelů tvrdilo, že situace jedné společnosti by neměla zdůvodnit obecné závěry. Závěr týkající se jednotkových výrobních nákladů byl takový, že tyto náklady byly víceméně stabilní. Vrchol v roce 2012 nezměnil obecný závěr.
(268)
Jednotkové výrobní náklady jsou založeny na celkovém objemu výroby výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Jednotková prodejní cena v tabulce č. 7 vychází z prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení. Tyto dva ukazatele mají tudíž jiný základ a nejsou přímo srovnatelné.
(269)
Po poskytnutí konečných informací přišla CCCLA s tvrzením, že Komise musí poskytnout dostatečně srovnatelné údaje pro posouzení toho, zda kolísání výrobních nákladů může vysvětlit mírný pokles prodejních cen Unie.
(270)
Tyto dva ukazatele vycházejí z odlišného základu a třebaže absolutní čísla nejsou přímo srovnatelná, jejich trendy srovnatelné jsou.
6.3. Náklady práce
(271)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Index (2010 = 100)
100
103
104
106
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(272)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance vykazovaly postupně rostoucí trend (+ 6 %) během posuzovaného období. To bylo v souladu s indexem nákladů práce v zemích, kde měli sídlo výrobci zařazení do vzorku (39).
6.4. Zásoby
(273)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 10
Zásoby
2010
2011
2012
OŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
18 539
46 585
50 198
52 805
Index (2010 = 100)
100
251
271
285
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(274)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 výrazně vzrostl a poté dále stoupal po celé posuzované období.
(275)
Vláda ČLR uvedla, že změny stavu zásob vykazované v údajích od sdružení APFE ukazují na nevykazovaný prodej a nesvědčí o újmě vzhledem k čínskému dovozu.
(276)
Toto tvrzení je třeba odmítnout. Komise provedla analýzu mikroekonomických ukazatelů, jako je úroveň zásob, na základě skutečných údajů, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Šetřením výrobců v Unii zařazených do vzorku nebyl zjištěn žádný nevykázaný prodej.
(277)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden uživatel s tvrzením, že rok 2010 není vhodným referenčním rokem, jelikož úroveň zásob byla tehdy nezvykle nízká ve srovnání s dobou od roku 2006 do října roku 2009 (období šetření v původním antidumpingovém řízení).
(278)
Toto tvrzení se zamítá, protože subjekty zařazené do vzorku v současných řízeních jsou jiné než subjekty ve vzorku z předchozího šetření, a údaje tudíž nejsou srovnatelné. Komise se ve svém šetření omezila jen na posuzované období, zvláště co se týče mikroekonomických údajů, a nemá k dispozici údaje o úrovni zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku v době před posuzovaným obdobím. Vláda ČLR prohlásila, že s ohledem na 3 % pokles spotřeby Unie v roce 2011 byla úroveň zásob v tomto roce také vyšší. Tento prvek však nemá žádný účinek na trend v posuzovaném období.
6.5. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(279)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
3 %
2 %
-6 %
-4 %
Index (2010 = 100)
100
66
-200
-134
Peněžní tok (v EUR)
32 847 910
10 978 839
-1 297 704
14 660 203
Index (2010 = 100)
100
33
-4
45
Investice (v EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Index (2010 = 100)
100
126
398
421
Návratnost investic
2 %
2 %
-4 %
-3 %
Index (2010 = 100)
100
69
-184
-137
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(280)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila, a sice z 3 % na -4 %.
(281)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně klesl (-55 %).
(282)
Úroveň investic výrobců v Unii zařazených do vzorku měla během posuzovaného období rostoucí tendenci. Zvýšení bylo výraznější v roce 2012 a v období šetření. Vysoké investiční náklady se týkaly přestavby pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí je uváděno z důvodu důvěrného charakteru těchto informací). Investice zahrnují také podstatné strukturální investiční náklady související se spotřebou slitin v průchodkách a jejich opakovaným obnovováním.
(283)
Návratnost investice je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic jednoznačně kopírovala negativní trend ziskovosti. Zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(284)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v posuzovaném období, jak je uvedeno výše v 217. bodě odůvodnění, a přes snahu výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 244. a 337. bodě odůvodnění.
(285)
Šetření neodhalilo, že by výrobci z Unie zařazení do vzorku měli jakékoli vážné potíže se získáváním kapitálu.
(286)
Po poskytnutí konečných informací několik stran poznamenalo, že úroveň investic byla v roce 2012 a v období šetření velice vysoká a že právě tyto vysoké investice mohly být příčinou ztrátovosti výrobního odvětví Unie během období šetření. Vláda ČLR rovněž tvrdila, že snížená ziskovost přímo souvisí s vyššími výrobními náklady a ztrátami produkce z důvodu přestavby pecí.
(287)
Zaprvé, investice ve výši 32 milionů EUR v období šetření od 1. října 2012 do 30. září 2013 se částečně překrývají s investicemi ve výši 30 milionů EUR v roce 2012. Zadruhé, investice realizované v těchto obdobích se v tomto odvětví opakují, byly nutné pro přestavbu pecí a, jak je vysvětleno v 241. až 250. bodě odůvodnění, jsou považovány za zcela běžné. Zatřetí, úroveň investic má vliv na výsledky výrobního odvětví Unie, protože generují dodatečné náklady. Investice se nicméně nejvíce projevují v rozvaze, nikoli ve výsledovce, neboť vykazují opakované standardní oprávky (náklady na odpisy), a samy o sobě tudíž nedokáží vysvětlit ztrátovou situaci. Pokud jde o tvrzení vlády ČLR, přestavba pecí se pečlivě plánuje předem. Kontinuita dodávek pro odběratele je zajištěna tvorbou regulačních zásob. Navíc dopad těchto investic na náklady a výsledky společnosti je rozložen na několik let.
(288)
Několik stran kromě toho tvrdilo, že i) vyšší investiční náklady se odrazily na nižší návratnosti investic v roce 2012 a v období šetření (vzhledem k tomu, že některé investice nenesly okamžité výnosy) a ii) není rozumné na základě dvouletého období zatíženého velkými investicemi vyvozovat závěr, že situace výrobního odvětví Unie se zhoršila.
(289)
Investice do pecí nebyly v posuzovaném období výjimečné. Šetřením se zjistilo, že od roku 2004 investovalo výrobní odvětví Unie do pecí takřka každý rok. Proto bez ohledu na posuzovanou dobu jejich trvání budou mít opravy či přestavby pecí vždy vliv na objem produkce a návratnost investic. Zhoršení ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku naznačuje, že nebyli schopni účtovat si za obdobný výrobek takové ceny, které by jim umožnily nutné investice pro nepřerušovaný chod podniků.
(290)
Vláda ČLR tvrdila, že podniky v tomto odvětví použijí nejdříve disponibilní peníze a až potom si půjčí, a proto je normální, že se peněžní tok zhoršil, když výrobci v Unii zařazení do vzorku investovali v roce 2012 a v období šetření velké částky. Navíc tvrdila, že ztrátové odvětví nemohlo investovat tolik, kolik investovaly společnosti zařazené do vzorku.
(291)
Odvětví nekonečných skleněných vláken má globální charakter a mechanismus jeho financování přesahuje finanční akční rádius výrobců v Unii zařazených do vzorku. Investiční situace nemusí mít nutně dopad na peněžní tok. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(292)
Výsledky šetření potvrzují, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 4 základního antisubvenčního nařízení.
(293)
Uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie v roce 2011 zvýšit ceny. Zároveň se výrobní odvětví Unie snažilo zvýšit efektivitu a produktivitu. Přestože se spotřeba v Unii zvyšovala, výrobní odvětví Unie nemělo jinou možnost, než od roku 2012 opět snížit své jednotkové prodejní ceny, aby udrželo svůj podíl na trhu.
(294)
Z analýzy cenového podbízení (viz 231. bod odůvodnění) a klesajícího trendu prodejních cen výrobců v Unii (viz 263. bod odůvodnění) jasně vyplývá, že výrobci v Unii zkusili cenově konkurovat čínskému dovozu a zrušili cenové rozdíly. To však vedlo k výraznému zhoršení finančních výsledků výrobců v Unii a výrobní odvětví Unie vykázalo v roce 2012 ztrátu. V krátkodobém až střednědobém horizontu tato situace není udržitelná.
(295)
Ostatní ukazatele, například výroba, výrobní kapacita, zásoby, zaměstnanost a peněžní tok, se rovněž vyvíjely negativně, a to i po uložení opatření vůči ČLR.
(296)
Výsledky obou šetření rovněž potvrzují, že změněné okolnosti, které odůvodňovaly zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření, tedy konkrétně restrukturalizace a uzavření některých závodů v Unii, jak je vysvětleno v 244. bodě odůvodnění výše, mají podstatnou a trvalou povahu. Po uzavření závodu je tento zcela demontován. Postavit novou pec klade vysoké nároky na investice a čas a nelze to uskutečnit v krátké době. Čas a náklady spojené se zakládáním nového závodu s pecemi by se proto neměly podceňovat. Lze tedy soudit, že restrukturalizace a uzavření některých výrobních zařízení mají podstatnou a trvalou povahu.
(297)
Několik stran uvedlo, že existují jasné známky absence újmy. O těchto tvrzeních pojednávají následující body odůvodnění.
(298)
CCCLA uvedla, že jednoho výrobce v Unii, společnost 3B Fibreglass, získala v roce 2012 skupina Binani a že celková výkonnost výrobního odvětví Unie musí být dobrá, protože rozumný hospodářský subjekt by neinvestoval do průmyslového odvětví, které je nevýkonné. Cituje rovněž výroční zprávu Braj Binany za rok 2013, že „celková výkonnost 2 výrobních závodů v Belgii a Norsku se považuje za dobrou“. CCCLA rovněž uvedla, že obrat dvou výrobců v Unii mezi rokem 2010 a obdobím šetření vzrostl a výrobní odvětví Unie tedy jednoznačně netrpí žádnou újmou.
(299)
Indická skupina Binani Group v roce 2012 společnost 3B Fibreglass skutečně získala. Bez ohledu na individuální podnikatelskou motivaci skupiny Binani Komise odkazuje na své závěry šetření, totiž že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu a ziskovost. Citaci je třeba chápat v souvislostech a celá zní takto: „Celková výkonnost 2 výrobních závodů v Belgii a Norsku se považuje za dobrou a kapacita se zčásti omezila, aby se přizpůsobila slabší tržní poptávce. Efektivita výroby zdárně stoupala k běžným hodnotám. Průměrná realizace však byla podprůměrná kvůli levnému dovozu asijského zboží“.
(300)
Tvrzení, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována újma, protože dva výrobci v Unii měli mezi rokem 2010 a obdobím šetření vyšší obrat, je zavádějící a nesprávné. CCCLA vycházela ve své analýze z obratu vyjádřeného v kilogramech. Vyvozovat závěry pouze z vyššího prodaného množství však není správné, protože se přitom nebere v úvahu úroveň cen v těchto prodejních transakcích a tedy ani dopad na ziskovost společnosti.
(301)
Vláda ČLR uvedla, že jasnou známkou neexistence újmy je, že členové sdružení APFE investují do zvýšení kapacity v Unii a mimo ni (např. v ČLR, Rusku, Indii, Tunisku).
(302)
Toto šetření újmy souvisí s výkonností výrobců v Unii na trhu Unie. Jak je uvedeno v tabulce č. 4 výše, v roce 2011 se kapacita výrobního odvětví Unie mírně zvýšila o 1 % a následně klesla o 5 procentních bodů ke konci období šetření. V Unii tudíž nedošlo ke zvýšení kapacity. Avšak vzhledem k tomu, že četní výrobci nekonečných skleněných vláken jsou nadnárodními společnostmi, není překvapením, že tyto společnosti investují také mimo Unii, pokud se naskytne příležitost. Do dodatečné kapacity mimo Unii se investuje proto, aby se uspokojily potřeby rozvíjejících se trhů a s vyhlídkou na dosažení zisku. Zřízení závodů v těchto regionech rovněž zapadá do obrazu dodavatele, který má blízko ke svým odběratelům. Podnikatelské rozhodování o tom, zda zřídit či nezřídit výrobní závod mimo Unii však nemá žádnou souvislost s tím, že výrobcům z Unie je způsobována újma. Podobným tvrzením o velkých investicích výrobního odvětví Unie se zabývá oddíl o újmě vzniklé vlastním zaviněním.
(303)
Několik účastníků řízení tvrdilo, že újma neexistuje, jelikož někteří výrobci v Unii oznámili, že od ledna 2014 zvýší své ceny obdobného výrobku, aby si vynahradili neustálý růst cen surovin, energie a dopravních nákladů.
(304)
Za prvé, ceny v roce 2014 souvisejí s událostmi, které nastaly po období šetření. Za druhé, výrobní odvětví Unie absorbovalo v posledních letech větší díl tohoto zvýšení cen zvyšováním produktivity. Jednou se však dospěje do bodu, kdy se další zvyšování produktivity realizuje v krátkodobém horizontu mnohem obtížněji. Vzhledem k tomu, že v období šetření bylo výrobní odvětví Unie ztrátové a již nedokáže absorbovat takový nárůst cen, v určitém okamžiku je nutné přenést tento cenový růst na odběratele, přičemž existuje riziko ztráty dalšího podílu na trhu. Na základě výše uvedeného byla tato tvrzení odmítnuta.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(305)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 6 a 7 základního antisubvenčního nařízení bylo prošetřeno, zda dumpingový a subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou.
(306)
Byly zkoumány i jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému a subvencovanému dovozu.
1.1. Účinek dumpingového a subvencovaného dovozu
(307)
Šetření prokázalo, že během posuzovaného období navzdory platným antidumpingovým opatřením stoupl objem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR o 32 % oproti referenčnímu roku 2009. To vedlo ke zvýšení podílu ČLR na trhu z 18 % v roce 2009 na 20 % na konci období šetření.
(308)
Současně, a to i přes nárůst spotřeby, klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu o tři procentní body během posuzovaného období.
(309)
Průměrné ceny dumpingového a subvencovaného dovozu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření snížily o 8 % a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie ve stejném období.
(310)
Výrobní odvětví Unie bylo v letech 2010 a 2011 ještě ziskové a poté začalo být ztrátové, což se časově shodovalo s růstem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Ani po snížení svých prodejních cen se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo udržet svůj podíl na trhu. Tento pokles cen byl na úkor ziskovosti, což vede ke ztrátové situaci.
(311)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že cenová úroveň dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR společně se zvýšením jeho objemu měly značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie, a sehrály tedy rozhodující roli v působení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie.
(312)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik stran s tvrzením, že nebylo analyticky prokázáno, že čínský dovoz způsobil snížení cen výrobního odvětví Unie a také újmu, a že Komise se ve své analýze opírá pouze o časovou shodu. Tyto strany odkazují na zprávu senátu, který rozhodoval v případě China X-Ray Equipment: „Senát uznává, že celková korelace mezi dumpingovým dovozem a újmou tuzemského výrobního odvětví by mohla podpořit nález příčinné souvislosti. Takovou analýzu nahodilé shody však nelze použít v otázce příčinné souvislosti; příčinná souvislost a korelace jsou totiž dva různé pojmy. V podmínkách tohoto případu, […], se otázka příčinné souvislosti nevyřeší takovým obecným konstatováním shody okolností“ (40).
(313)
Závěry však vycházejí z analýzy dlouhého seznamu ukazatelů. Jak je uvedeno výše v části D, v rámci zkoumání dopadu dumpingového a subvencovaného dovozu byly vyhodnoceny všechny významné ekonomické údaje a indexy, které měly vliv na stav výrobního odvětví Unie. Řada ukazatelů poukazovala na újmu. V takové situaci má výrobní odvětví Unie jediný důvod pro snížení cen, a to udržet si podíl na trhu nebo tento podíl neztrácet, když čelí cenové konkurenci. Po uložení původních opatření se výrobnímu odvětví Unie podařilo v roce 2011 zvýšit své ceny, leč v následujících letech muselo své ceny snížit, protože se nesnížily výrobní náklady. Jak je dále vysvětleno v 320. až 335. bodě odůvodnění, vývoz z třetích zemí byl po celé posuzované období realizován hlavně za vysoké ceny, tržní podíl třetích zemí zůstával víceméně stabilní a od roku 2011 dokonce klesal. Výrobní odvětví Unie tedy nesnížilo své ceny kvůli dovozu z třetích zemí, nýbrž kvůli levnému dumpingovému a subvencovanému dovozu z ČLR. Od roku 2011 výrazně stoupl pouze dovoz z ČLR, pouze dovoz z ČLR odebral tržní podíl výrobnímu odvětví Unie a klesaly pouze ceny dovozu z ČLR. Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že snížení cen výrobního odvětví Unie a jeho újmu způsobilo zvýšení dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Dále jsou analyzovány další faktory, jež mohly narušit tuto příčinnou souvislost.
(314)
CCCLA a vláda ČLR tvrdily, že k cenovému poklesu či ke stlačení cen nedošlo, neboť „pokles prodejních cen výrobců Unie není výrazný, jelikož v posuzovaném období nepřesáhl 2 %“. Několik stran také tvrdilo, že 1 % pokles prodeje Unie, 2 % růst tržního podílu dovozu z ČLR a 3 % snížení tržního podílu výrobního odvětví Unie nezdůvodňují navrhovaná drastická opatření.
(315)
Jak je uvedeno výše, Komise opakuje, že po prozatímních clech ze září 2010 dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2011 své ceny zvýšit. Od roku 2011 se však jednotkové prodejní ceny snížily o 10 %. Jedná se tudíž o výrazný propad prodejních cen. Třebaže platí antidumpingová opatření, výrobnímu odvětví Unie je nadále působena újma z důvodu poklesu objemu prodeje, cen a podílu na trhu, zatímco čínský dovoz ve stejné době svůj objem prodeje a podíl na trhu zvyšoval na podstatně vyšší úroveň, než byla v průběhu období šetření v původním řízení. Obvykle se předpokládá, že po zavedení opatření se výrobní odvětví Unie zotaví z účinků minulého dumpingu nebo subvencování. To se evidentně nestalo. Po určitých náznacích zotavení, jež se objevily bezprostředně po zavedení opatření, se situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období dále zhoršovala.
(316)
Jeden dovozce, který nebyl ve spojení, uvedl, že výrobci v Unii nemuseli snížit své ceny až tak hluboko, protože na trhu Unie byl převis poptávky nad nabídkou. Vláda ČLR tvrdila, že pokles prodejních cen Unie a pokles čínských dovozních cen nelze posuzovat odděleně od globálního vývoje cen dotčeného výrobku a že tyto poklesy jsou v souladu s běžným fungováním trhu. Vláda ČLR mimoto tvrdí, že Komise neprověřovala, zda by trh v roce 2011 dovolil růst cen (po zavedení opatření v předchozím šetření) z pohledu globálních souvislostí, a pokud ano, do jaké míry. Komise navíc nesprávně odmítla přijmout důkaz o růstu cen po období šetření, který poskytli výrobci Unie, jež tímto odkazují na případy Solar glass a Personal fax machine (41).
(317)
Podle Komise nebyl výrok, že poptávka převyšovala nabídku, opodstatněný. Ztráta podílu na trhu a zvýšení zásob neznamená, že poptávka byla vyšší než nabídka, ale spíše naopak. Pokud jde o tvrzení vlády ČLR, posuzovaný cenový vývoj se týkal prodeje na trhu Unie, ne v globálním měřítku. Na trhu Unie si obdobný výrobek a dotčený výrobek cenově konkurují. Jak bylo ukázáno výše, pokles cen nelze přičítat jiným faktorům než této cenové konkurenci (vzhledem k víceméně stabilním výrobním nákladům a spotřebě Unie). Vláda ČLR kromě toho neposkytla další informace o globálním vývoji cen. Proto byl tento argument shledán nepodloženým. Pokud jde o tvrzení o růstu cen po období šetření, to, co následovalo po období šetření, nespadá do působnosti tohoto řízení. Každopádně nebyl předložen žádný hmotný důkaz o skutečném zvýšení cen, k němuž by došlo po období šetření. Toto tvrzení se proto zamítá.
(318)
CCCLA navíc tvrdila, že při průměrném poklesu cen čínského dovozu o 8 %, jak je uvedeno v 226. bodě odůvodnění, se měly zohlednit ceny upravené o clo a manipulaci, antidumpingové clo, ziskové rozpětí dovozců a prodejní, správní a režijní náklady dovozců. Tyto upravené ceny by poté byly na srovnatelné úrovni s prodejními cenami Unie, jak jsou uvedeny v tabulce č. 7, a nemohly by proto hrát rozhodující úlohu v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(319)
Pro analýzu ukazatelů se porovnává hodnota CIF prodeje vyvážejících výrobců z tabulky č. 3 a cena ze závodu výrobců Unie z tabulky č. 7. Tato metoda je pro analýzu trendů přesná. Jak je vysvětleno v 231. bodě odůvodnění, pro výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí újmy byly skutečně použity upravené ceny. Komise v tomto ohledu zdůrazňuje, že cenové podbízení je pouze jedním ukazatelem, který se bere v potaz, ale pro analýzu by se měly brát v potaz všechny ukazatele újmy dohromady. Proto se tato námitka zamítá.
1.2. Účinky jiných činitelů
1.2.1. Dovoz z dalších zemí
(320)
Objem dovozu z třetích zemí, průměrné jednotkové ceny a podíl na trhu během posuzovaného období jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 12
Objem dovozu (v tunách), průměrné jednotkové ceny (EUR/t)
2010
2011
2012
OŠ
Třetí země celkem
Objem (v t)
128 378
182 601
183 446
174 553
Index (2010 = 100)
100
142
143
136
Podíl na trhu
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Malajsie
Objem (v t)
37 919
70 847
60 931
60 841
Prům. cena/t (EUR)
980
1 029
998
958
Podíl na trhu
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Norsko
Objem (v t)
25 204
30 496
33 277
30 781
Prům. cena/t (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Podíl na trhu
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Turecko
Objem (v t)
18 430
20 017
23 235
19 233
Prům. cena/t (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Podíl na trhu
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Zdroj: Eurostat (Comext)
(321)
Kromě ČLR se dotčený výrobek dováží hlavně z Malajsie, Norska a Turecka. Menší objemy dovozu se realizovaly také z Mexika, Spojených států a Tchaj-wanu. Celkový podíl třetích zemí na trhu se vyznačoval prudkým nárůstem mezi roky 2010 a 2011. Následně jejich podíl na trhu poklesl v období šetření.
(322)
Většina dovozu z třetích zemí (s výjimkou určitého malého množství z Tchaj-wanu) byla dovezena za ceny podstatně vyšší, než byly ceny čínského dovozu. Kromě toho celkové průměrné ceny dovozu z jiných zemí byly podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie.
(323)
Na Malajsii připadá největší díl dovozu z třetích zemí do Unie (40 %). Dovoz z Malajsie se nicméně omezil pouze na jeden typ výrobků z nekonečných skleněných vláken, a sice střiž. Podíl Malajsie na trhu Unie v posuzovaném období vzrostl. Dovozní ceny střiže z Malajsie byly v průměru rovněž vyšší než ceny dovozu z ČLR a téměř stejně vysoké jako ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho malajsijské ceny nebránily tomu, aby ceny výrobců v Unii mezi lety 2010 a 2011 narostly, když byla uložena prozatímní cla vůči ČLR. Kdyby malajsijské ceny skutečně způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, výrobci v Unii by nemohli zvýšit své ceny poté, co byla uložena prozatímní antidumpingová cla na dovoz z ČLR. Dovoz z Malajsie sice konkuruje výrobkům výrobního odvětví Unie, avšak po celé posuzované období působil jako stabilní faktor, pokud jde o cenu, typ výrobku a množství.
(324)
Na dovoz z Norska připadal druhý největší podíl dovozu z třetích zemí do Unie. Podíl Norska na trhu Unie se v posuzovaném období nezměnil. Průměrné dovozní ceny jednotlivých typů výrobku z Norska byly vyšší než z ČLR. Norský dovoz se skládá hlavně z pramenců, které vyrábí jediná společnost, jež je součástí stejné skupiny jako jeden výrobce v Unii. Veškerá norská výroba se navíc prodává prostřednictvím tohoto výrobce v Unii. Norsko tudíž nepovažujeme za třetí konkurenční zemi.
(325)
Na dovoz z Turecka připadal třetí největší podíl dovozu z třetích zemí do Unie. Podíl Turecka na trhu Unie se v posuzovaném období nezměnil. Dovozní ceny jednotlivých typů obdobného výrobku byly v průměru také výrazně vyšší než z ČLR.
(326)
Vláda ČLR také uvedla, že zásoby Unie se v roce 2011 zvýšily po masivním zvýšení dovozu z třetích zemí, zatímco dovoz z ČLR v témže roce klesl.
(327)
V období mezi lety 2010 a 2011 se čínský dovoz snížil a dovoz z třetích zemí se zvýšil. Výrobní odvětví Unie však bylo v letech 2010 a 2011 ještě ziskové a poté začalo být ztrátové, což se časově shodovalo s růstem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Dovoz z třetích zemí po roce 2011 klesl, a proto nemůže být příčinou, proč výrobní odvětví Unie následně vykázalo ztrátu. Z výše uvedených důvodů vyplývá logický závěr, že část dovozu z jiných zemí možná mohla negativně ovlivnit výrobní odvětví Unie, ale nebylo to do té míry, aby to narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(328)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik stran s tvrzením, že pro dovoz z třetích zemí nebyl použitý ten sortiment výrobků, který se použil pro analýzu cenového podbízení (srovnání cen čínských výrobců a výrobců z Unie). Vláda ČLR si výslovně vyžádala podrobnosti o sortimentu výrobků v dovozu z třetích zemí, které se ze statistik Eurostatu nedají vyčíst.
(329)
Komise v analýze dovozu z třetích zemí plně zohlednila sortiment výrobků tím, že srovnala ceny třetích zemí za jednotlivé typy výrobku s odpovídajícími cenami Unie za jednotlivé typy výrobku. Vzhledem k tomu, že třetí země zastupuje jen jeden výrobce, nelze z důvodu důvěrnosti odhalit žádné konkrétní údaje.
(330)
Vláda ČLR tvrdila, že závěr Komise o tom, že část dovozu z třetích zemích mohla ovlivnit situaci výrobců v Unii, avšak nepřerušil příčinnou souvislost, není objektivní a nezakládá se na odůvodněné analýze.
(331)
Třemi hlavními třetími zeměmi, které vyvážely obdobný výrobek do Unie, byly Malajsie, Norsko a Turecko. Jak už bylo uvedeno, malajsijský dovoz se zaměřoval na jeden typ výrobku, který se prodával za ceny srovnatelné s cenami výrobního odvětví Unie. Norský výrobce není považován za konkurenta z třetí země z důvodů uvedených výše. Podíl tureckého dovozu na trhu se víceméně neměnil a z hlediska objemu byl po celé posuzované období relativně nízký. Tvrzení, že dovoz z třetích zemí narušil příčinnou souvislost, se tímto zamítá.
(332)
Vláda ČLR rovněž tvrdila, že Komise opomenula účinek dovozu z Tchaj-wanu a Mexika, který vykazuje výrazné změny v cenách a objemu.
(333)
Vzhledem k omezenému objemu dovozu z Tchaj-wanu a Mexika nemohl dovoz z těchto zemí narušit příčinnou souvislost.
(334)
Vláda ČLR mimoto tvrdila, že Komise ve své analýze hromadění čínských zásob opomenula to, že mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil dovoz z třetích zemí o více než 40 %.
(335)
Ze statistických údajů vyplývá (viz 224. bod odůvodnění), že k hromadění zásob čínských výrobků došlo ve druhém a třetím čtvrtletí roku 2010 (u spotřeby to nastalo před koncem roku 2010/začátkem roku 2011 kvůli omezené skladovatelnosti). Růst dovozu z třetích zemí byl zaznamenán v roce 2011, kdy už nepůsobil účinek hromadění zásob a v platnost vstoupila opatření vůči dovozu z ČLR, která se ukázala být prospěšná pro výrobce v třetích zemích. Toto tvrzení se proto zamítá.
1.2.2. Výrobní náklady
(336)
Několik stran uvedlo, že výrobní náklady výrobního odvětví Unie rostly zejména v důsledku nárůstu cen surovin, energie, dopravy a nákladů na zaměstnance, což mělo negativní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Jedna strana označila za významnou nákladovou položku to, že odběratelé nevraceli cívky, aniž by dále objasnila, jaký dopad to mělo na náklady. Svá tvrzení doložili citacemi výrobců Unie, že skutečně čelili vyšším nákladům.
(337)
Výrobní odvětví Unie skutečně čelilo vyšším nákladům na suroviny, energie, dopravu a vyšším nákladům na zaměstnance. Jak však vyplývá z tabulky č. 8, průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie za jednu tunu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšily jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie dokázalo vyvážit vyšší náklady úsporami z důvodu vyšší efektivity a vyšší produktivitou. Proto se vyvozuje závěr, že růst výrobních nákladů nepřispěl k újmě, a tudíž nemohl narušit příčinnou souvislost.
(338)
Po poskytnutí konečných informací několik stran zopakovalo svá tvrzení, aniž předložily nové argumenty.
1.2.3. Vývoj spotřeby
(339)
Jak je uvedeno výše, spotřeba Unie vzrostla mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 3 %. Jak uvedlo výrobní odvětví Unie a řada uživatelů, očekává se, že spotřeba dále poroste vzhledem k novým aplikacím, v nichž se obdobný výrobek používá. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno udržet si svůj podíl na trhu a o část z něho přišlo, zatímco dumpingový a subvencovaný dovoz z ČLR od roku 2011 svůj podíl na trhu zvyšoval. Změny spotřeby v Unii tudíž nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou a dumpingovým a subvencovaným dovozem z ČLR.
1.2.4. Nedostatečná výrobní kapacita a zásoby v Unii
(340)
Vláda ČLR uvedla, že újma, vznikla-li nějaká, byla způsobena nedostatečnou výrobní kapacitou výrobců v Unii. Vláda ČLR odkazovala na četné účetní závěrky výrobců v Unii. V účetní závěrce společnosti 3B Fibreglass za rok 2010 se uvádí, že „naše omezené výrobní kapacity jim neumožnily získat další podíly na trhu“ a „přiměly nás reagovat na vývoj poptávky našich klientů s omezenými zásobami“. V účetní závěrce společnosti 3B Fibreglass za rok 2011 se uvádí, že „známky ozdravení hospodářství v roce 2010 byly potvrzeny v prvním pololetí roku 2011, avšak úroveň výrobní výkonnosti společnosti byla nižší, než se očekávalo v prvním trimestru, neumožnila nám plně těžit ze zvýšené činnosti a přiměla nás omezit naše smluvní závazky v roce 2011“. V účetní závěrce společnosti Lanxess za rok 2011 se píše, že „v roce 2011 běžela výroba skleněných vláken ve společnosti Lanxess na plnou kapacitu“ a „ve druhém čtvrtletí roku 2012 bude plánovaná odstávka vysoké pece č. 1 trvat téměř 10 týdnů a roční produkce bude tedy v roce 2012 o 14 % nižší“.
(341)
Úroveň zásob v roce 2010 byla skutečně nízká, viz tabulka č. 10 výše. Tento stav byl výsledkem nižší úrovně produkce v roce 2009, kdy bylo několik výrobních linek demontováno, dočasně uzavřeno nebo redukováno vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR. (42) Výrobní odvětví Unie však v roce 2011 zvýšilo stav svých zásob o více než 150 % a od té doby ho nepřestalo zvyšovat. Není správné poukazovat jen na omezené zásoby v roce 2010, a místo toho by se měl diagnostikovat trend za celé posuzované období.
(342)
Kromě toho některé citace odkazují na nižší úroveň výrobní výkonnosti v důsledku opravy či přestavby pecí. Jak je objasněno v 241. bodě odůvodnění, takové opravy či přestavby jsou tomuto odvětví vlastní, a proto je běžné, že si podniky vytváří zásoby s ohledem na opravu či přestavbu pece, a tyto zásoby jim pak umožní bez přerušení zásobovat hlavní odběratele.
(343)
Kromě toho by výrobní odvětví Unie mohlo investovat do zvětšení kapacity, pokud by existovaly rovné podmínky, které by výrobnímu odvětví Unie umožňovaly dosahovat zisk, jenž by zdůvodnil a umožnil rozšíření kapacity.
(344)
Výrobní kapacita v Unii a zásoby se nepovažují za nedostatečné, a tudíž nemohly přispět k újmě, a proto nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Dopad hospodářské krize
(345)
Některé strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky v odběratelských odvětvích (například v automobilovém průmyslu a na trhu s větrnými elektrárnami).
(346)
Vláda ČLR citovala několik výrobců v Unii, například účetní závěrku společnosti European Owens Corning Fibreglass SPRL („EOCF“) za rok 2010, kde se říká, že „tento pokles lze částečně vysvětlit silnou závislostí této činnosti na trhu s větrnou energií, jehož degradace pokračovala kvůli potížím, které měly subjekty působící na tomto trhu s financováním nových projektů“, účetní závěrku společnosti Lanxess za rok 2011, kde se uvádí, že „po zavedení antidumpingových opatření vůči čínskému dovozu mohla LANXESS zvýšit své prodejní ceny. V druhé polovině roku 2011 jsme však zaznamenali pokles o 16 % oproti roku 2010 v důsledku klesajícího trendu v ekonomickém vývoji“, a účetní závěrku společnosti EOCF za rok 2012, kde se uvádí, že obrat v roce 2012 „je důsledkem hlavně pokračující hospodářské krize, která jim neumožňuje výrobu na plnou kapacitu“.
(347)
Ve skutečnosti lze mezi lety 2010 a 2011 pozorovat 3 % pokles spotřeby výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Ke konci období šetření se však spotřeba v Unii opět zvýšila o 6 procentních bodů.
(348)
Citát o tom, že jedna ze společností musela snížit své ceny o 16 % ve druhé polovině roku 2011 ve srovnání s rokem 2010, vrhá jen částečné světlo na situaci v roce 2011. Šetřením bylo zjištěno zvýšení jednotkové ceny za celý rok 2011 o 8 % (ve srovnání s rokem 2010).
(349)
Kromě toho, výrobní odvětví Unie bylo v letech 2010 a 2011 ještě ziskové a poté začalo být ztrátové, což se časově shodovalo s růstem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR cenově podbízivého oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(350)
Dalo by se uznat, že hospodářský útlum mezi lety 2010 a 2011 přispěl ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Hospodářským útlumem však nelze vysvětlit ztrátovou situaci výrobního odvětví Unie v roku 2012 a v období šetření. K hlavním ztrátám došlo až po hospodářském útlumu v době, kdy spotřeba opět stoupala.
(351)
Pokud jde o citaci účetní závěrky Owens Corning za rok 2011, je důležité poznamenat, že citace pochází od EOCF, což je obchodní subjekt společnosti Owens Corning pro všechny jejich podniky v Evropě a na Blízkém východě. Kromě obdobného výrobku prodávala EOCF během uvedeného období rovněž netkané výrobky, tkaniny, střešní krytiny (parketové desky) a izolační výrobky, na které se toto řízení nevztahuje. Tento citát se proto konkrétně netýká obdobného výrobku na trhu Unie.
(352)
Pokud jde o citaci účetní závěrky Owens Corning za rok 2012, odkazuje konkrétně na výrobu tkanin, kterou se společnost EOCF zabývala v jednom ze svých závodů. Vzhledem k tomu, že tkaniny nejsou součástí obdobného výrobku, není tento citát relevantní.
(353)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem, hospodářský útlum mohl mít negativní dopad na výrobní odvětví Unie, avšak nikoli do té míry, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.6. Konkurenceschopnost dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR
(354)
Některé strany tvrdily, že újmu způsobila zastaralá technologie výrobního odvětví Unie v porovnání s moderní technologií používanou čínskými vyvážejícími výrobci, a nikoli dumping nebo subvencování dotčeného výrobku.
(355)
Šetření však potvrdilo, že výrobní odvětví Unie používá rovněž moderní výrobní postupy. Tvrzení, že stav technologie výrobního odvětví Unie údajně narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, se proto zamítá.
1.2.7. Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo
(356)
Některé strany tvrdily, že újmu si (výrobci v Unii) možná způsobili sami, neboť i) nabízené ceny výrobců v Unii v roce 2014 byly nižší než nabídky, které tito výrobci obdrželi od čínských vyvážejících výrobců, (ii) investice žadatelů v posledních letech jsou v rozporu s újmou, neboť velké investice jdou jen stěží dohromady s představou odvětví, jemuž je působena újma, a přitom nevedly k vyššímu podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a iii) investice žadatelů možná směřovaly do restrukturalizace a instalace dodatečné kapacity pro výrobu „špatných“ výrobků z nekonečných skleněných vláken, například do výrobků, po nichž je omezenější poptávka, a nikoli například do střiže, po níž je podle tvrzení stran velká poptávka a ve skutečnosti je u ní v Unii potenciální nedostatečná nabídka.
(357)
Pokud jde o první tvrzení týkající se nižších cen nabízených výrobci v Unii, je třeba uvést, že toto tvrzení se opírá o jeden případ po období šetření, ale cenové úrovně v roce 2014 nelze brát v potaz. Vzhledem k tomu, že pece jsou v provozu 24 hodin denně, a zpomalení výroby je velice nákladné, výrobní odvětví Unie se pokusilo udržet si podíl na trhu prodejem za ceny sice nižší, ale stále ještě pokrývající část fixních nákladů.
(358)
Co se týče velkých investic výrobního odvětví Unie za poslední roky, je třeba připomenout, že v tomto kapitálově vysoce náročném odvětví je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí je uváděno z důvodu důvěrného charakteru těchto informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek. Tyto investice jsou tomu odvětví vlastní a jsou nezbytné pro zachování stávající kapacity. Investice vyčleněné na výzkum a vývoj jsou rovněž nezbytné, aby se podnik udržel na trhu a uspokojoval potřeby klientů.
(359)
Pokud jde o třetí tvrzení týkající se údajně „špatných“ investic pro jiné výrobky než střiž, je třeba uvést, že i) výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo s cílem nabízet širokou škálu produktů. Nebyl předložen žádný důkaz, že tento druh restrukturalizace nebyl hospodářsky rentabilní, a ii) zastavená výroba střiže, k níž došlo v důsledku restrukturalizace v posledních letech, byla přesunuta do jiného výrobního zařízení, jež bylo za tím účelem přebudováno.
(360)
Vláda ČLR tvrdila, že výrobci v Unii si ponechávali zásoby dovozu z třetích zemí, a citovala účetní závěrku jednoho výrobce v Unii za rok 2011, kde se uvádělo, že: „Zásoby zboží (21,4 milionů € k 31. prosinci 2011) rostou v důsledku celosvětového zpomalení ekonomické činnosti, jež zažilo naše odvětví v druhé polovině roku, a 75 % těchto zásob tvoří konečné výrobky dovezené od mimoevropských společností […][naší] skupiny a zbytek se skládá hlavně z materiálu a výrobků potřebných pro činnost Fabrics“.
(361)
Nárůst vykazované úrovně zásob tohoto výrobce v Unii za rok 2011 lze vysvětlit nahromaděním zásob za účelem zásobování jednoho jeho závodu mimo EU, který v roce 2012 prováděl přestavbu pece. Nedošlo by k žádnému dovozu z jiných závodů mimo EU, kdyby bylo možné vyrobit tyto výrobky pro závod mimo EU v Unii.
(362)
Po poskytnutí konečných informací požádala vláda ČLR o vyjasnění, jestli tento dovoz pocházel z ČLR nebo odjinud, a jaký byl jeho objem. Výrobci v Unii zařazení do vzorku však v posuzovaném období nenakupovali dotčený výrobek z ČLR.
(363)
Vláda ČLR rovněž tvrdila, že újmu si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie, protože výrobce 3B Fibreglass se v roce 2011 rozhodl obnovit zásoby pro BASF v době, kdy výroba nestačila. Zde je citát z účetní závěrky společnosti 3B Fibreglass za rok 2011: „obnovit naše zásoby pro BASF a čelit opravě pece č. 2 za studena“.
(364)
V podnikové praxi je však běžné, že si podnik vytvoří zásoby, aby mohl plnit smluvní závazky ke klíčovým odběratelům. Kromě toho citace také odkazuje na plánovanou opravu pece, která vyžaduje nahromadění zásob, z nichž bude moci podnik plnit dodávky odběratelům (a plnit dodavatelské smlouvy společnosti 3B) během opravy.
(365)
Vzhledem k výše uvedenému se proto zamítá tvrzení o újmě, kterou si údajně výrobní odvětví v Unii způsobilo samo a které prý narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.8. Prodej na vývoz výrobců v Unii a přemísťování výroby s cílem přiblížit se odbytištím
(366)
Vláda ČLR tvrdí, že údajná újma, byla-li vůbec nějaká, byla způsobena rozhodnutím podniku přemístit výrobu do místa, kde sídlí odběratelé. K tomu dodává, že se tak neděje pouze na úrovni Unie, ale také v celosvětovém měřítku. Vláda ČLR uvádí, že výrobce v Unii P+D rozšířil svou činnost v Rusku a Indii, výrobce v Unii 3B v Tunisku, výrobce v Unii PPG v ČLR a výrobce v Unii, společnost Ahlstrom, přesunul svou výrobu z Evropy do ČLR počátkem roku 2011 za účelem lepšího uspokojování rostoucích trhů s větrnou energií v Asii a zejména v ČLR.
(367)
Vzhledem k tomu, že mnoho výrobců skleněných vláken jsou nadnárodní společnosti, není překvapením, že tyto společnosti investují také mimo Unii, pokud se k tomu naskytne příležitost. Do dodatečné kapacity mimo Unii se investuje proto, aby se uspokojily potřeby rozvíjejících se trhů a s vyhlídkou na dosažení zisku. Je pravda, že zřízení závodů v těchto regionech rovněž zapadá do obrazu dodavatele, který má blízko ke svým odběratelům. Podnikatelské rozhodnutí, zda zřídit výrobní zařízení mimo Unii či nikoli, však nemá naprosto žádnou souvislost s tím, že výrobcům v Unii je způsobována újma.
(368)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR zopakovala, že Unii připravily o výrobu, pracovní místa a prodej na vývoz velké zahraniční investice, které tedy způsobily újmu.
(369)
Tento argument není podložený. Výrobci nekonečného skleněného vlákna se chovají podle modelu regionální blízkosti, kde jsou odběratelé zásobováni výrobními závody ve svých regionech. Z ukazatelů o kapacitě a zaměstnanosti nevyplývá, že byly realizovány potenciální velké zahraniční investice ke škodě provozů v Unii.
(370)
Vláda ČLR také tvrdila, že pokles prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz měl vážné negativní účinky, které Komise neanalyzovala.
(371)
V současném šetření se prodej výrobního odvětví Unie na vývoz (odběratelům ve spojení a odběratelům, kteří nejsou ve spojení) podílel 11 % a 13 % na celkovém prodeji výrobního odvětví Unie (odběratelům ve spojení a odběratelům, kteří nejsou ve spojení) v době mezi rokem 2010 do konce období šetření. Podobně i během původního antidumpingového šetření se tento podíl pohyboval mezi 10 % a 14 % od roku 2006 do září roku 2009. Vzhledem k tomu, že kolísání objemu vývozu není významné a je v souladu s objemem vývozu v předchozím antidumpingovém šetření, neměl vývoj prodeje na vývoz vážné negativní účinky, jak se tvrdilo výše.
(372)
Z výše uvedených důvodů se prodej výrobců v Unii na vývoz a přemísťování výroby nepodílely na újmě, a proto nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.9. Směnný kurz EUR/USD
(373)
Vláda ČLR uvedla, že čínské dodávky byly spojené s riziky vyplývajícími z větší složitosti logistického zabezpečení a z kolísání směnných kurzů, a proto se odběratelé zdráhají příliš vystavovat uvedeným rizikům. Jeden uživatel uvedl, že čínské ceny výrobků z nekonečných skleněných vláken jsou silně závislé na směnném kurzu mezi EUR a USD. Vzhledem k tomu, že kurs amerického dolaru oproti euru od roku 2000 postupně klesal, prý se mohla narušit příčinná souvislost.
(374)
Skutečně, na počátku roku 2000 bylo euro oproti USD slabší než dnes. Je však třeba poznamenat, že směnný kurz EUR/USD byl během posuzovaného období poměrně stabilní. Během posuzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila z 3 % na -4 %. I kdyby se uznalo, že směnný kurs EUR/USD se podílel na újmě, nemůže to nijak snížit újmu působící účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie od roku 2011 do konce období šetření.
(375)
Směnný kurs mezi EUR a USD se tudíž nepodílel na újmě a nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
1.3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(376)
Na závěr, výše uvedená analýza prokázala, že došlo k nárůstu objemu a tržního podílu dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Tlak způsobený nárůstem dumpingového a subvencovaného dovozu na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie stanovit své prodejní ceny na úrovni odpovídající běžným podmínkám na trhu a zaznamenanému zvýšení nákladů. Ani po snížení svých prodejní cen se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku nepodařilo udržet svůj podíl na trhu. Tento pokles cen byl na úkor ziskovosti, což vede k neudržitelnému ztrátovému stavu.
(377)
Výše uvedená analýza náležitě odlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Z této analýzy vyplývá závěr, že dumpingový a subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení.
(378)
Známé faktory, jiné než dumpingový a subvencovaný dovoz, byly posouzeny v souladu s čl. 3 odst. 7 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 6 základního antisubvenčního nařízení. U žádného z těchto faktorů, ať byly analyzovány jednotlivě nebo souhrnně, nebylo zjištěno, že by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(379)
Po poskytnutí konečných informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že Komise jen odmítá argumenty zúčastněných stran, místo aby prozkoumala všechny známé faktory, nejen dumpingový dovoz, jež způsobují újmu výrobnímu odvětví Unie.
(380)
Komise prozkoumala účinek těchto dalších faktorů: dovoz z dalších zemí, výrobní náklady, vývoj spotřeby, výrobní kapacity a zásoby, hospodářská krize, konkurence dovozu z ČLR, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, prodej výrobců Unie na vývoz, přesun výroby a směnný kurz mezi EUR a USD. Toto šetření neodhalilo žádné další faktory, jež by mohly narušit příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
(381)
V souladu s článkem 31 základního antisubvenčního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvencování působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat opatření. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých souvisejících zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(382)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 31 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení. Komise rozeslala dotazníky 5 nezávislým dovozcům a 34 uživatelům. Nakonec ve stanovené lhůtě došly vyplněné dotazníky od 2 dovozců a 13 uživatelů. Kromě toho se několik uživatelů a sdružení uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě. Námitky proti případnému uložení opatření v tomto případě podaly také vláda ČLR a CCCLA.
(383)
V původním antidumpingovém šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož prozatímní přezkum se omezuje na újmu, někdejší zjištění týkající se zájmu Unie zůstávají v platnosti. Níže uvedená analýza se tedy týká antisubvenčního šetření.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(384)
Stávající antidumpingová opatření nevedla ke snížení dumpingového dovozu z ČLR a nezajistila výrobnímu odvětví Unie úlevu. Jak je uvedeno výše, výrobnímu odvětví Unie byla i nadále působena podstatná újma v návaznosti na erozi cen v důsledku dumpingového dovozu z ČLR. Neuložení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Unie. Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku se vyznačovala zejména poklesem ziskovosti z +3 % v roce 2010 do -4 % na konci období šetření. Další pokles výkonnosti by nakonec vedl k zastavování výrobních linek a uzavření dalších výrobních závodů, což by ohrožovalo zaměstnanost a investice v Unii.
(385)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Unie je výsledkem jeho potíží v soutěži s levným subvencovaným dovozem z ČLR. Očekává se, že uložení antisubvenčních opatření by proto mělo ukončit stlačování cen a ztrátu podílu na trhu a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou za nezbytnou pro toto kapitálově náročné odvětví.
(386)
Opatření by výrobnímu odvětví Unie poskytla příležitost překonat účinky dumpingu působícího újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
(387)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení antisubvenčních opatření by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
(388)
Po poskytnutí konečných informací přišlo jedno oborové sdružení s tvrzením, že zpřísněná opatření by výrobnímu odvětví Unie nepřinesla žádnou úlevu vzhledem k tomu, že ani původní opatření z roku 2011 prý neměla žádný účinek.
(389)
Komise toto tvrzení odmítá a odkazuje na výše uvedené body odůvodnění, v nichž byl učiněn závěr, že neuložení zpřísněných opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního trendu ve finanční situaci výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců
(390)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Činnosti související s dotčeným výrobkem představují pouze malou část celkového obratu těchto dvou dovozců (méně než 0,5 %). Oba vznesli námitku proti možnému zpřísnění antidumpingových opatření, protože by, podle jejich názoru, mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(391)
Souhrnný dovoz nahlášený těmito dvěma dovozci představoval značnou část veškerého dovozu z ČLR během období šetření, a proto se považuje za reprezentativní pro dovozce v Unii. Žádní další dovozci nespolupracovali a neposkytli odpovědi na dotazník nebo odůvodněné připomínky. Na tomto základě byl učiněn závěr, že vzhledem k omezenému podílu dotčeného výrobku na celkové činnosti dovozců, uložení opatření nebude mít významný negativní dopad na celkový zájem dovozců v Unii.
3. Zájem uživatelů
(392)
Obdobný výrobek se používá v mnoha průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, turbíny větrných elektráren, námořní doprava, doprava, kosmický výzkum a inženýrské sítě. Spolupráci navázala široká škála uživatelů, kteří byli rozděleni do skupin podle odvětví činnosti: výrobci dílů, výrobci kompozitních materiálů, tkalci multiaxiálních tkanin a výrobci větrných turbín. Komise tak měla možnost posoudit dopad přísnějších opatření na různé druhy uživatelů.
(393)
Spolupracující uživatelé nakoupili v průběhu období šetření kolem 13 % dotčeného výrobku z ČLR. Velká většina obdobného výrobku byla tedy nakoupena z jiných zdrojů, např. z třetích zemí a od výrobního odvětví Unie. Pouze několik z nich nakupovalo dotčený výrobek výhradně z ČLR.
(394)
Existuje celá řada návazných odvětví, která využívají obdobný výrobek, a v nich se uživatelé rovněž liší svou velikostí, od globálních společností po malé a střední podniky. Na základě informací předložených během šetření se dále zdá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob, odhadem asi 100 000, ačkoli o tom nebyly předloženy žádné ucelené a podložené údaje.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(395)
Na základě odpovědí na dotazník bylo celkově zjištěno, že uživatelská odvětví nekonečných skleněných vláken se nacházejí v poměrně dobré formě. Většina spolupracujících uživatelů skutečně uvedla zisky z prodeje svých výrobků, v nichž byl použit dotčený výrobek, během posuzovaného období. Třebaže několik málo uživatelů uvedlo v souvislosti s touto činností během období šetření ztrátu, zisk většiny ostatních se pohyboval v rozmezí od 2 % do 22 %. Proto i za současných opatření byla uživatelská odvětví stále schopna docílit zisku.
(396)
Na základě obdržených údajů byla provedena analýza dopadů na uživatele podle jednotlivých skupin uživatelů.
(397)
Šetření odhalilo, že v závislosti na charakteru různých uživatelských odvětví se liší i jejich možnosti přenést zvýšení cla na odběratele, a tedy že dopad zvýšení cla na ziskové rozpětí bude v každém odvětví uživatelů různé.
(398)
Stručně řečeno, uvalení kombinovaných opatření by ve většině uživatelských odvětví vedlo ke snížení zisku uživatelů o méně než jeden procentní bod, s výjimkou tkalců multiaxiálních tkanin. V jejich případě je totiž podíl dotčeného výrobku na výrobních nákladech vyšší než v jiných uživatelských odvětvích. Tito konkrétní uživatelé budou tedy postiženi výrazně více než jiní posuzovaní uživatelé.
(399)
Na základě výše uvedené analýzy je vysoce pravděpodobné, že uživatelé vyrábějící díly, kompozitní materiály a větrné turbíny dokáží absorbovat část nebo celé zvýšení nákladů. Kromě toho asi budou moci přenést část zvýšených nákladů na své odběratele. V tomto ohledu to jeden velký uživatel, jenž se zabývá výrobou větrných turbín, okomentoval tak, že se smířil se závěry šetření a cla vstřebá.
(400)
Tento celkově omezený dopad na ziskovost rovněž znamená, že zaměstnanost na úrovni uživatelského odvětví není navrhovaným zvýšením cla natolik ohrožena, jak to tvrdí někteří uživatelé.
(401)
Pokračující přístup uživatelů k dovozu z třetích zemí by v každém případě zmírnil jakýkoli potenciální nepříznivý účinek. Uložení opatření nebrání uživatelům, aby se zásobovali od jiných dodavatelů.
(402)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik uživatelů s tvrzením, že argumenty uživatelů byly zamítnuty pouze na základě kvalitativních výroků. Tvrdili rovněž, že jejich ziskové rozpětí kleslo o mnohem více než jen o jeden procentní bod, jak je uvedeno v 398. bodě odůvodnění, zvláště když se posuzuje podle jednotlivých výrobků.
(403)
Tato tvrzení se zamítají z dále uvedených důvodů. Na základě údajů od uživatelů provedla Komise podrobné výpočty s cílem posoudit kvantitativní dopad zpřísnění opatření na ziskovost uživatelů. Odvětví, v nichž se používá dotčený výrobek, jsou heterogenní a projevují se v nich velké rozdíly co do velikosti (od malých a středních až po nadnárodní podniky), závislosti na dotčeném výrobku a aplikaci jejich finálního výrobku a jejich klientely (od malých po velké společnosti, prodej v Unii nebo prodej na vývoz). Jak už bylo uvedeno v 398. bodě odůvodnění, Komise uznává, že na některé segmenty uživatelů dopadnou opatření více než na jiné. Na základě údajů od spolupracujících uživatelů tvořil použitý dotčený výrobek zakoupený z ČLR dosti omezený podíl (méně než 13 % - viz 393. bod odůvodnění). Podíl dotčeného výrobku z ČLR na celkových výrobních nákladech byl navíc také omezený, tj. méně než 4 %. U zkoumané multiaxiální tkaniny je to však mnohem více. Dopad zvýšení cel byl vypočítán za předpokladu, že z ČLR bude nakoupen takový objem skleněného vlákna, jaký byl vykázán v období šetření, a že čínské dovozní ceny budou podléhat asi 30 % clu, třebaže na valnou většinu čínských vyvážejících výrobců se budou vztahovat nižší cla. Podle těchto předpokladů z výpočtů vyplynulo, že vzestup ceny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR bude mít v průměru menší dopad na ziskovost všech spolupracujících uživatelů, než výše uvedený jeden procentní bod.
3.2. Nezaměnitelnost
(404)
Několik uživatelů uvedlo, že mnoho výrobků z nekonečných skleněných vláken nezbytných pro uživatelská odvětví nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavé a komplikované schvalovací řízení, které může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že skončí úspěšně. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(405)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití může být kvůli vlastnostem dotčeného výrobku skutečně vyžadováno dlouhé schvalovací řízení, jehož součástí je i testování. I s ohledem na připomínky několika uživatelů se však v tuto chvíli většinou najde více zdrojů. Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že uživatelé mají obvykle více variant dodávek jako nouzové řešení, a často si nechali schválit výrobek několika dodavatelů, aby nebyli závislí pouze na jediném dodavateli. Je však třeba připomenout, že opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(406)
Je proto nepravděpodobné, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR bude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin pro uživatelská odvětví.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobních nákladů na odběratele a vyšší konkurence ze strany navazujících výrobků pocházejících ze zemí mimo Unii
(407)
Několik uživatelů tvrdilo, že se potýkají s ostrou konkurencí výrobců mimo Unii, a tudíž by nebyli s to přenést vyšší cenu dotčeného výrobku na své odběratele, poněvadž by to vedlo k poklesu prodeje. Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností se bude schopnost přenést potenciální zvýšení nákladů na odběratele u jednotlivých typů uživatelů lišit. Na základě údajů v odpovědích na dotazník však lze soudit, že u uživatelů, kteří nejsou s to přenést většinu zvýšených nákladů, by byly jejich obrat a ziskovost ve většině případů ovlivněny pouze v omezené míře.
(408)
Několik uživatelů vyjádřilo obavu, že uložení antisubvenčních cel by konkurenčně zvýhodnilo dodavatele mimo Unii, kteří mají přístup k dotčenému výrobku bez opatření. Uživatelé tvrdí, že jsou v hospodářské soutěži s dovozem z ČLR na svých navazujících trzích. Uložení kombinovaných opatření by dále zhoršilo podmínky hospodářské soutěže. Tvrdili, že vzhledem k těmto okolnostem by nebylo možné přenést zvýšení cen jejich surovin na odběratele. Dále argumentovali tím, že by to vedlo přemístění výroby mimo Unii, a tedy ke značným ztrátám pracovních míst.
(409)
Je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antisubvenčních opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem pro neuložení opatření, je-li to opodstatněné. Tato šetření se týkají konkrétního výrobku. Každé uživatelské odvětví má plné právo dovolávat se obchodního práva Unie a požadovat pro své výrobky antidumpingové šetření. Kromě toho rozhodnutí o umístění podniků závisí na velkém počtu faktorů. Je nepravděpodobné, že by rozhodnutí o přemístění výroby záviselo pouze na clech na jednu surovinu.
(410)
Několik stran tvrdilo, že výrobci v Unii jsou globální společnosti v zahraničním vlastnictví, avšak většinu z kompozitních společností tvoří malé nebo středně velké podniky v domácím vlastnictví. Tyto malé a střední podniky tvrdily, že po zvýšení cel dojde ke ztrátě pracovních míst. Také CCCLA tvrdila, že Unie přijde o pracovní místa, až se uživatelé přesunou jinam kvůli vyšším clům. Jeden uživatel také uvedl, že případné přemístění uživatelů by vedlo též k nižším tržbám výrobního odvětví Unie.
(411)
Komise pohlíží stejně na všechna pracovní místa v Unii bez ohledu na vlastnictví a velikost společnosti. Komise v této souvislosti odkazuje na 400. a 403. bod odůvodnění. Kromě toho tvrzení o přemístění, možných ztrátách pracovních míst a nižších tržbách výrobního odvětví Unie považuje Komise za spekulativní a nepodložená.
(412)
Několik stran uvedlo, že výrobky v současnosti vyráběné v Unii jdou na globální trh a soutěží tam s třetími zeměmi. Jeden uživatel uvedl, že může využít dovozu dotyčného výrobku v rámci aktivního zušlechťovacího styku bez zaplacení antidumpingového cla, pokud je jím zpracovávaný výrobek následně vyvezen mimo Unii. Výsledkem toho však je, že tento uživatel může svým odběratelům mimo Unii nabídnout konkurenceschopnější ceny než svým odběratelům v Unii.
(413)
Uživatelé skutečně mohou využít dovozu dotyčného výrobku v rámci aktivního zušlechťovacího styku bez zaplacení antidumpingového cla, pokud je jimi zpracovávaný výrobek následně vyvezen mimo Unii. Tím se však nemění závěry Komise v tomto šetření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(414)
Jeden uživatel uvedl, že výrobní odvětví Unie není s to plně uspokojit poptávku v Unii, zejména pokud jde o určité typy velkých objednávek specificky uzpůsobených výrobků z nekonečných skleněných vláken. Kromě toho tento uživatel uvádí, že v důsledku omezené výrobní kapacity v Unii nebudou výrobci v Unii s největší pravděpodobností ochotni věnovat velkou část své kapacity na dodávky pro jednoho odběratele. Jiný uživatel uvedl, že neexistuje převis nabídky střiže a že když by byla ČLR z trhu Unie vyloučena, vedlo by to, zejména v souvislosti s vyšší poptávkou, k značným problémům v zásobování trhu Unie. Vláda ČLR cituje výrobce v Unii 3B, že od roku 2002 nebyla v tomto odvětví instalovaná žádná nová tavící kapacita a že k uspokojení potřeb trhu, zejména v Evropě, je zapotřebí dalších 200 000 tun výrobní kapacity.
(415)
V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že účelem antisubvenčních opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu Unie, nikoli bránit dovozu. Navrhovaná opatření nejsou s to uzavřít trh Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, třeba za ceny, které nezpůsobují újmu, a tudíž umožní pokračující dovoz střiže, stejně jako dalších výrobků z nekonečných skleněných vláken z ČLR na trh Unie.
(416)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie ošetřit potenciální nedostatek střiže, současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie umožňuje určitou produkci navíc.
(417)
Střiž, stejně jako ostatní typy dotčeného výrobku, by se dala dovážet do Unie rovněž z třetích zemí, například z Malajsie.
(418)
Kromě toho čínští výrobci nekonečných skleněných vláken zřídili výrobní provozy v těsné blízkosti Unie (v Egyptě a Bahrajnu) jako základny pro dodávky na trh Unie.
(419)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že případný nedostatek dodávek střiže lze ošetřit vyšším vytížením kapacity výrobního odvětví Unie, dovozem z jiných zdrojových zemí a pokračujícím dovozem z ČLR za ceny nepůsobící újmu.
(420)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že celkový účinek uložení kombinovaných opatření na navazující výrobní odvětví Unie je omezený a neměl by převážit nad pozitivními účinky opatření pro výrobní odvětví Unie.
(421)
Po poskytnutí konečných informací přišlo jedno oborové sdružení s prohlášením, že je těžko pochopitelné, proč mají výrobci v Unii nevyužitou kapacitu, když skleněných vláken je nedostatek a jeho cena na trhu Unie stoupá. Několik stran zopakovalo, že uložení dalších opatření povede k výpadku dodávek od výrobců v Unii.
(422)
Pokud jde o posuzované období, šetřením nebyl odhalen výpadek v zásobování trhu. Co se týče možných výpadků dodávek v budoucnosti, Komise má za to, že zvýšení cel nezabrání dovozu do Unie z ČLR a z třetích zemí, jak bylo uvedeno výše.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(423)
Na základě výše uvedeného se očekává, že uložení kombinovaných opatření poskytne výrobnímu odvětví Unie příležitost zlepšit svou situaci pomocí vyšších prodejních cen a většího podílu na trhu. Ačkoliv se u některých uživatelů mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů, pravděpodobně nad nimi převáží očekávané přínosy pro výrobce v Unie a jejich dodavatele.
(424)
Vyvozuje se proto závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
(425)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik stran s tvrzením, že důsledky navrhovaných opatření se podceňují. Uvádějí, že Komise více důvěřuje tvrzení skupinky výrobců skleněných vláken, než mnohem větší avšak roztříštěné skupině hlavně malých a středně velkých subdodavatelů, kteří neměli skutečnou příležitost reagovat stejně silně.
(426)
Tato tvrzení se zamítají, neboť v průběhu šetření dostali uživatelé hojně příležitostí k vyjádření. Mnoho z nich to využilo a jejich údaje byly pečlivě prozkoumány a zohledněny. Všem zúčastněným stranám se v průběhu šetření dostalo pozornosti.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ A ANTISUBVENČNÍ OPATŘENÍ
(427)
Na základě závěrů, k nimž dospěla Komise v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový a subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(428)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(429)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Stejně jako v původním šetření, pracovalo se s cílovým ziskem ve výši 5 %.
(430)
Sdružení APFE požadovalo cílový zisk ve výši 10 % - 12 %. APFE tvrdilo, že tento cílový zisk pro analýzu by měl zohlednit nutnost vysoce kapitálově náročného odvětví dosahovat uspokojivé návratnosti vloženého kapitálu podle očekávání investorů. APFE rovněž odkazuje na zprávu Stern Business School of New York University, v níž byla pro různá průmyslová odvětví spočítána vážená průměrná cena kapitálu (WACC), v níž se kombinuje cena vlastního kapitálu a cena zadlužení (náklady dluhové služby) (43). Ve zprávě Sternovy fakulty byla vypočítána vážená průměrná cena kapitálu (WACC) pro odvětví nekonečných skleněných vláken v rozmezí 8,3 % až 8,4 %. Kromě toho APFE odkazuje na zisk ve výši 8,3 %, s kterým se pracovalo v případě čínského solárního skla (44). Dále tvrdí, že kapitálové náklady a náklady zadluženosti jsou o něco vyšší v Unii než v USA, a proto by sazba pro Unii měla být o něco vyšší, v rozmezí od 10 % do 12 %.
(431)
Skutečný zisk dosažený během posuzovaného období nelze použít vzhledem k tomu, že přes stávající platná cla stále přetrvává značný objem dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR.
(432)
V kauze solárního skla z ČLR se pracovalo s cílovým ziskem 8,3 %, neboť takového zisku docílili výrobci v Unii zařazení do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže (tj. jednalo se o zisk dosud neovlivněný dumpingovým dovozem).
(433)
I když je nesporné, že výrobní odvětví Unie je vysoce kapitálově náročné odvětví, sdružení APFE nebylo schopno prokázat, že výše cílového zisku stanoveného na základě vážené průměrné ceny kapitálu podle zprávy Sternovy fakulty projde příslušnou zkouškou. Tento požadavek byl proto zamítnut.
(434)
Po poskytnutí konečných informací začalo sdružení APFE tvrdit, že je třeba revidovat zjištění o cílovém zisku s ohledem na to, že výrobní odvětví Unie je schopno dosahovat vyššího než 5 % zisku u takových typů výrobku, jako je střiž pro vlhké použití u netkaných textilií a u sádrovce, kde dokáže dobře konkurovat dovozu z třetích zemí a kde nenaráží na agresivní prodej dumpingových a subvencovaných čínských výrobků z nekonečného skleněného vlákna pod cenou.
(435)
V předchozím šetření se pracovalo s cílovým ziskem ve výši 5 %. Tento cílový zisk byl zachován, jelikož nebyly předloženy podložené argumenty o změněných tržních podmínkách, které by zdůvodnily vyšší cílový zisk.
(436)
Střiž pro vlhké použití (WUCS), tak jako kterýkoli jiný typ dotčeného výrobku, se používá coby výztužný materiál a má omezenou skladovatelnost a vyšší dopravní náklady kvůli hmotnosti obsažené vody (viz 63. bod odůvodnění). Střiže pro vlhké použití (WUCS) se dovážejí do Unie v mnohem menším množství než jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken. Ziskové rozpětí u tohoto jediného typu výrobku tedy není reprezentativní pro dotčený výrobek.
(437)
Komise poté určila úroveň pro odstranění újmy na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku s újmu nepůsobící váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(438)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden vyvážející výrobce s tvrzením, že u tří kontrolních čísel výrobků (PCN) jsou nepřesné hodnoty CIF.
(439)
Po prověření Komise upravila příslušné hodnoty CIF, což vedlo k malé změně v rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou u tohoto vyvážejícího výrobce.
(440)
Na tomto základě byly stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
26,1 %
441)
Jeden uživatel tvrdil, že všechny faktické okolnosti zůstaly nezměněné, a proto jediný způsob, jak může Komise dospět k závěru, že se zhoršila újma údajně způsobená dovozem z ČLR, je použití jiné metodiky pro výpočet rozpětí újmy v porovnání s původním šetřením.
(442)
Faktické okolnosti nezůstaly nezměněné. Výpočet aktuálního rozpětí újmy s použitím metodiky z původního šetření proto vede k jinému výsledku, jelikož se změnily základní údaje, jako jsou náklady, ceny a ztráty.
(443)
Po poskytnutí konečných informací se jeden vyvážející výrobce zajímal o to, jaké změněné okolnosti zdůvodní výpočet rozpětí újmy na základě kontrolního čísla výrobku (PCN) oproti prostému srovnání průměrných cen, jak se to dělalo v původním šetření.
(444)
Komise se domnívá, že základní metodika použitá v současném šetření je táž jako metodika použitá v předchozím šetření. Výběr vzorku a srovnávání byly prováděny na stejné úrovni. Výpočet rozpětí újmy na základě kontrolního čísla výrobku (PCN) umožnil podrobnější a přesnější výsledek, ale to nelze považovat za změnu metodiky.
(445)
Tentýž vyvážející výrobce také uvedl, že rohože ze střiže z nekonečného skleněného vlákna tvoří součást dotčeného výrobku, avšak výpočet rozpětí újmy neodráží kontrolní číslo výrobku rohoží ze střiže. Vyvážejícího výrobce zajímalo, i) jestli výrobci v Unii už tyto rohože ze střiže nevyráběli a ii) proč Komisi v minulosti zřejmě nečinilo žádné potíže nalézt náhražku hlavního typu výrobku za účelem výpočtu rozpětí újmy, a to dokonce i v případech, kdy se kontrolní číslo výrobku přesně neshodovalo.
(446)
Dotčený výrobek skutečně zahrnuje rohože ze střiže a někteří výrobci v Unii (nebo jejich subjekty) tyto rohože vyrábějí. Výrobci v Unii zařazení do vzorku vyráběli typy rohoží, které se v průběhu období šetření z ČLR nedovážely. Shoda kontrolního čísla výrobku však byla celkově vysoká, a proto nebylo třeba hledat náhražky.
(447)
Tento vyvážející výrobce se mimoto zajímal, i) proč byla nutná úprava na základě obchodní úrovně a komu výrobci v Unii své výrobky skutečně prodávají a ii) proč při výpočtu újmy nebyly u čínského prodeje zohledněny dopravní náklady do skladu v EU a skladovací náklady.
(448)
Výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají převážně přímo koncovým uživatelům. To nebyl případ čínských vývozců zařazených do vzorku. Více prodejních transakcí procházelo přes distributory nebo jiné zprostředkovatelské prodejní kanály. Když se tedy veškeré prodejní transakce převedly na úroveň prodeje koncovým uživatelům, byly ceny lépe srovnatelné. Podle standardní metodiky se při výpočtu cenového podbízení zohledňují náklady po dovozu, zatímco rozpětí újmy vychází z hodnoty CIF čínského prodeje na vývoz.
(449)
Vyvážející výrobce se rovněž podivil, proč není stávající antidumpingové clo zařazeno do rozpětí újmy, jelikož zařazení tohoto cla do hodnoty CIF by bylo v souladu s používanou metodikou cenového podbízení.
(450)
Rozpětí pro odstranění újmy, jak je prezentováno v tomto nařízení, odráží celé rozpětí potřebné pro odstranění újmy. Kdyby bylo stávající antidumpingové rozpětí zařazeno do rozpětí pro odstranění újmy, výsledkem by bylo jen rozpětí částečného odstranění újmy.
(451)
Po poskytnutí konečných informací přišel žadatel s tvrzením, že jelikož Jiangsu Changhai Group v šetření plně nespolupracovala (viz výše oddíl C. 2.1.), jsou informace o vývozní ceně této skupiny nespolehlivé, a neměly by se tedy používat při výpočtu rozpětí újmy. Žadatel tvrdil, že vývozní cena skupiny může být chybná, jestliže je zjištěna na základě výrobních nákladů společnosti, které nebylo možné řádné ověřit kvůli tomu, že tato společnost v šetření dostatečně nespolupracovala. Vývozní cena této skupiny by se měla stanovit spíše na základě dostupných údajů ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(452)
Jak je vysvětleno v 92. bodě odůvodnění, dotčený výrobek nevyvážela v rámci skupiny společnost, která poskytla zavádějící informace, nýbrž pouze OCH. Společnost OCH však plně spolupracovala v obou šetřeních a poskytla spolehlivé informace o vývozní ceně skupiny (např. poskytla faktury, jež Komise na místě ověřila). Komise tedy nemá důvod pochybovat o vývozní ceně skupiny. Rozpětí újmy bylo vypočteno na základě skutečné ověřené vývozní ceny - uvedené na prodejních fakturách - bez ohledu na to, jak byla stanovena a zda vycházela z výrobních nákladů dané společnosti. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Konečná opatření
(453)
Antisubvenční šetření bylo provedeno souběžně s přezkumem antidumpingových opatření a omezilo se na újmu. Vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečná subvenční rozpětí jsou nižší než úroveň pro odstranění újmy, by Komise měla v souladu s článkem 15 základního antisubvenčního nařízení uložit konečné vyrovnávací clo na úrovni zjištěných konečných subvenčních rozpětí a poté uložit konečné antidumpingové clo na úrovni příslušné pro odstranění újmy.
(454)
Na základě této metodiky a skutkové podstaty tohoto případu, zejména skutečnosti, že opatření jsou omezena rozpětím újmy, se Komise domnívá, že v této věci nevyvstává otázka „dvojího započtení“.
(455)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce čínských vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo „pro všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(456)
Pro ostatní spolupracující čínské vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a uvedené v příloze I je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb stanovených pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku s výjimkou skupiny, ke které patří vyvážející výrobce, na něhož se vztahuje ustanovení čl. 28 odst. 1.
(457)
Po poskytnutí konečných informací požádal jeden vyvážející výrobce o přiznání individuálního zacházení ve smyslu čl. 9 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a o výpočet individuálního dumpingového rozpětí.
(458)
Avšak vzhledem k tomu, že částečný prozatímní přezkum se omezuje jen na újmu, dumpingová rozpětí, tak jak byla stanovena v předchozím antidumpingovém šetření, zůstávají beze změny. Žádost o individuální dumpingové rozpětí byla proto zamítnuta.
(459)
Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Čínský vývozce
Dumpingové rozpětí (stanovené v původním šetření)
Subvenční rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Vyrovnávací clo
Antidumpingové clo
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Celní sazby pro všechny ostatní společnosti
10,3 %
19,9 %
(460)
Individuální sazba antidumpingového a antisubvenčního cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Odráží tedy situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(461)
Společnost může požadovat individuální celní sazbu, pokud následně změní svou obchodní firmu. Tato žádost musí být předložena Komisi. (45) Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace, které umožní prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna obchodní firmy společnosti neovlivňuje její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně obchodní firmy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(462)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Závazek
(463)
Jeden čínský vyvážející výrobce navrhl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 13 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení. Nabídka závazku obsahovala minimální dovozní ceny několika hlavních typů a podtypů dotčeného výrobku.
(464)
Komise se domnívá, že dotčený výrobek existuje v mnoha podtypech a stupních, které se cenově liší až o 700 %. Existuje tedy velké riziko vzájemné kompenzace. V rámci jednoho typu výrobku se mohou ceny pohybovat až o 550 % v závislosti na podtypech výrobku. Různé minimální dovozní ceny, které navrhl čínský vyvážející výrobce, se navíc nacházely hluboko pod cenou, která nezpůsobuje újmu, a tudíž by neodstraňovaly újmu způsobovanou výrobnímu odvětví Unie.
(465)
Pokud jde o cla, vzhledem k výše uvedenému by nebylo možné rozlišovat specifikaci bez individuální analýzy každé dovozní transakce s cílem určit, do které skupiny minimální dovozní ceny daný výrobek patří. Monitoring by se tak stal velmi obtížný, ne-li prakticky neuskutečnitelný.
(466)
Tato společnost navíc vyváží do Unie také další výrobky, na které se opatření nevztahují. Je tu tedy riziko kompenzace, pokud by tyto výrobky byly prodány stejným odběratelům. Někteří z jejich odběratelů v Unii jsou ve spojení a obchodují také s jinými společnostmi ve spojení, které sídlí mimo Unii. Tyto složité obchodní a podnikatelské vazby vytvářejí další potenciální rizika vzájemné kompenzace.
(467)
Na základě výše uvedeného byla nabídka závazku odmítnuta.
(468)
Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního antidumpingového nařízení nevydal žádné stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
(1) Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00 a pocházejících z Čínské lidové republiky.
(2) Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Konečné vyrovnávací clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd, a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
10,2
Všechny ostatní společnosti
10,3
A999
3) Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(4) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Ustanovení článku 1 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 248/2011 se nahrazuje následujícím zněním.
(1)
Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00 a pocházejících z Čínské lidové republiky.
(2)
Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd, Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
15,9
Všechny ostatní společnosti
19,9
A999
3)
Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(4)
Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 16. prosince 2014.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 1379/2014 DE LA COMISIÓN
de 16 de diciembre de 2014
por el que se establece un derecho compensatorio definitivo sobre las importaciones de determinados productos de fibra de vidrio de filamento originarios de la República Popular China y por el que se modifica el Reglamento de Ejecución (UE) no 248/2011 del Consejo, por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados productos de fibra de vidrio de filamento continuo originarios de la República Popular China
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 597/2009 del Consejo, de 11 de junio de 2009, sobre la defensa contra las importaciones subvencionadas originarias de países no miembros de la Comunidad Europea (1) y, en particular, su artículo 15, y visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (2) y, en particular, su artículo 9, apartado 4 y su artículo 11, apartado 3,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
En el Reglamento de Ejecución (UE) no 248/2011 del Consejo (3), se estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados productos de fibra de vidrio de filamento continuo actualmente clasificados en los códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 y 7019 31 00, y originarios de la República Popular China.
2. Inicio de la investigación antisubvenciones
(2)
El 12 de diciembre de 2013, la Comisión Europea («la Comisión»), anunció el inicio de un procedimiento antisubvenciones relativo a las importaciones en la Unión Europea de determinados productos de fibra de vidrio de filamento originarios de la República Popular China («China» o «el país afectado»), mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea («el anuncio de inicio de la investigación antisubvenciones») (4).
(3)
La Comisión inició la investigación a raíz de una denuncia presentada el 28 de octubre de 2013 por la Asociación de Productores de Fibra de Vidrio Europeos («APFE») («el denunciante») en nombre de un grupo de productores que representa más del 25 % de la producción total de determinados productos de fibra de vidrio de filamento de la Unión. La denuncia contenía indicios razonables de la existencia de subvenciones a determinados productos de fibra de vidrio de filamento y del grave perjuicio que ocasionaban tales subvenciones, indicios que la Comisión consideró suficientes para justificar el inicio de una investigación.
(4)
De conformidad con el artículo 10, apartado 7, del Reglamento (CE) no 597/2009 («el Reglamento antisubvenciones de base»), la Comisión notificó a las autoridades chinas con anterioridad al inicio de la investigación que había recibido una denuncia debidamente documentada en la que se alegaba que las importaciones subvencionadas de determinados productos de fibra de vidrio de filamento originarios de China estaban causando un perjuicio importante a la industria de la Unión. La Comisión invitó a las autoridades chinas a celebrar consultas con objeto de aclarar la situación por lo que se refiere al contenido de la denuncia y llegar a una solución mutuamente convenida.
(5)
Las autoridades chinas aceptaron la oferta de consultas, que se celebraron el 5 de diciembre de 2013. No se pudo llegar a una solución mutuamente convenida durante las consultas. No obstante, la Comisión tomó debida nota de las observaciones presentadas por las autoridades chinas en relación con los regímenes a que se refiere la denuncia. Tras las consultas, se recibió una observación por escrito de las autoridades chinas el 9 de diciembre de 2013.
(6)
Se ofreció a las autoridades chinas la posibilidad de celebrar consultas adicionales en relación con los sistemas adicionales identificados en el transcurso de la investigación. Sin embargo, las autoridades chinas no aceptaron la oferta, ya que, según alegaron, no se les proporcionó información suficiente sobre dichos sistemas.
3. Solicitud en paralelo de una reconsideración provisional parcial de las medidas antidumping en vigor
(7)
La Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración provisional parcial de las medidas antidumping en vigor (5), limitada al examen del perjuicio, de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1225/2009 («el Reglamento antidumping de base»). La solicitud fue presentada el 28 de octubre de 2013, también por la APFE, en nombre de un grupo de productores de la Unión que representa más del 25 % de la producción total de determinados productos de fibra de vidrio de filamento de la Unión.
(8)
Tras determinar que existían pruebas suficientes para justificar el inicio de una reconsideración provisional parcial, la Comisión anunció, el 18 de diciembre de 2013, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea («Anuncio de inicio de una reconsideración provisional parcial de las medidas antidumping») (6) el inicio de una reconsideración provisional parcial con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento antidumping de base.
(9)
Un productor exportador alegó que las medidas vigentes impuestas por el Reglamento de Ejecución no 248/2011 del Consejo se consideran nulas en lo que a ello respecta y que, por tanto, la investigación de reconsideración actual relativa a las medidas existentes impuestas por dicho Reglamento debería darse por concluida. Alegó que las medidas existentes infringen el Acuerdo Antidumping de la OMC, ya que a este productor exportador no se le concedió un trato individual en virtud de las disposiciones del artículo 9, apartado 5, del Reglamento antidumping de base, vigentes en el momento de la adopción de dicho Reglamento. En apoyo de su alegación, hace referencia al informe del Órgano de Apelación de la OMC, de 28 de julio de 2011, en el caso DS397 (7).
(10)
Con posterioridad al informe del Órgano de Apelación de la OMC, de 28 de julio de 2011, en el caso DS397, se modificó el artículo 9, apartado 5, del Reglamento antidumping de base. (8) La modificación se aplica a todas las investigaciones iniciadas tras la fecha de su entrada en vigor, el 6 de septiembre de 2012. En lo que respecta a los productores exportadores sujetos a las medidas que ya estaban en vigor antes de esa fecha, la Comisión publicó un anuncio el 23 de marzo de 2012 (9) en el que invitaba a los productores exportadores de países sin economía de mercado a solicitar una revisión si consideraban que las medidas a las que están sujetos se deben revisar a la luz del informe del Órgano de Apelación mencionado anteriormente. El Reglamento de Ejecución (UE) no 248/2011 se mencionó específicamente en dicho anuncio. La Comisión no recibió tal solicitud de revisión por parte del productor exportador, el cual tampoco solicitó una reconsideración provisional de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base.
(11)
Por lo tanto, la validez de las medidas existentes está fuera de duda y se rechaza la alegación.
4. Periodo de investigación y período considerado aplicable a ambas investigaciones
(12)
La investigación sobre las subvenciones y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2012 y el 30 de septiembre de 2013 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2010 y el final del período de investigación («el período considerado»).
(13)
Los análisis del perjuicio realizados en la reconsideración provisional parcial antisubvenciones y en la reconsideración provisional parcial antidumping se basan en la misma definición de la industria de la Unión, los mismos productores representativos de la Unión y el mismo período de investigación y, salvo si se indica lo contrario, conducen a conclusiones idénticas. Este procedimiento se consideró adecuado para racionalizar el análisis del perjuicio y obtener resultados coherentes en ambas investigaciones. Por este motivo, las observaciones sobre el perjuicio expuestas en una de las investigaciones se tienen también en cuenta en la otra.
5. Partes afectadas por las investigaciones
(14)
En los dos anuncios de inicio, la Comisión invitó a las partes interesadas a que se pusieran en contacto con ella para participar en las dos investigaciones. Además, la Comisión informó sobre el inicio de ambas investigaciones al denunciante, a otros productores conocidos de la Unión, a los productores exportadores conocidos y a las autoridades chinas, a los importadores, proveedores, usuarios y comerciantes conocidos, así como a las asociaciones conocidas, y les invitó a participar en ellas.
(15)
Se dio a las partes interesadas la oportunidad de formular observaciones sobre el inicio de ambas investigaciones y de solicitar una audiencia con la Comisión o el Consejero Auditor de procedimientos en materia de comercio.
6. Muestreo
(16)
La Comisión declaró en ambos anuncios de inicio que podría limitar a una cifra razonable el número de productores exportadores de China, importadores no vinculados y productores de la Unión a los que investigaría, mediante la selección de muestras de conformidad con el artículo 17 del Reglamento antidumping de base y con el artículo 27 del Reglamento antisubvenciones de base.
6.1. Muestreo de productores de la Unión aplicable a ambas investigaciones
(17)
En los dos anuncios de inicio, la Comisión indicó que había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión. La Comisión seleccionó la muestra por razón de la producción en la Unión y los volúmenes de ventas en el mercado de la Unión del producto similar durante el período de investigación y la distribución geográfica. Esta muestra está compuesta de plantas de fabricación de tres productores de la Unión ubicados en Bélgica, Francia y Eslovaquia (10), que representan alrededor del 52 % de la producción total de la Unión y el 49 % del total de ventas del mercado de la Unión. Por tanto, se consideró que la muestra era representativa de la industria de la Unión. La Comisión invitó a los interesados a presentar sus observaciones sobre la muestra provisional.
(18)
Durante las investigaciones, las autoridades chinas alegaron que se había aplicado una metodología de muestreo de los productores de la Unión en la investigación antidumping original distinta de la empleada en las presentes investigaciones sin motivo alguno. Las autoridades chinas alegaron: i) que la Comisión ya había seleccionado una muestra antes del inicio y, por lo tanto, la Comisión había decidido que se necesitaba una muestra antes del inicio, ii) que en la investigación original todas las partes que deseaban ser incluidas en la muestra tuvieron que proporcionar información a la Comisión en un plazo de 15 días desde el inicio, mientras que en el caso actual los productores ya incluidos en la muestra no estaban obligados a hacerlo, iii) que no se había informado a las partes que deseaban ser incluidas en la muestra en los dos anuncios de inicio sobre el tipo de información que estaban obligadas a facilitar a fin de incluirse en la muestra y que no se había proporcionado información referente a la producción y el volumen de ventas representados por los productores incluidos en la muestra, iv) que el criterio de selección utilizado, es decir, «esta muestra representa el mayor volumen representativo de productores que puede investigarse razonablemente en el plazo disponible», no estaba incluido en el artículo 17 del Reglamento antidumping de base y que una muestra seleccionada partiendo de esta base no era coherente con esa disposición.
(19)
En ambos anuncios de inicio, la Comisión explicó que, en vista del gran número de productores de la Unión y con el fin de completar las investigaciones dentro de los plazos establecidos, recurrió al muestreo y se propuso una muestra provisional al mismo tiempo. Se utilizó la misma metodología que en la investigación anterior, es decir, la aplicación de muestreo. El uso de una muestra provisional no modificó la metodología, sino que simplemente permitió mejorar la eficiencia, ya que permitió ahorrar tiempo sin dejar de respetar plenamente los derechos de la defensa. De hecho, la Comisión ofreció a otros productores de la Unión que consideran que existen motivos por los que se deberían incluir en la muestra la oportunidad de ponerse en contacto con la Comisión y también dio a otros interesados la oportunidad de facilitar cualquier otro dato pertinente con respecto a la muestra. La muestra final debía tener en cuenta todas las observaciones recibidas, si las hubiera. Como no se recibieron observaciones sobre la muestra propuesta, se confirmó la muestra provisional. En cuanto a la segunda alegación, los productores que se seleccionaron provisionalmente para la muestra habían rellenado el formulario de situación, que incluía toda la información necesaria para que la Comisión seleccionara una muestra provisional. El formulario de situación y las respuestas han estado disponibles para su inspección en el expediente no confidencial. En cuanto a la tercera alegación, se invitó a las partes que deseaban ser incluidas a ponerse en contacto con la Comisión en un plazo de 15 días a partir de la fecha de publicación de los dos anuncios de inicio, y tuvieron la oportunidad de consultar el expediente no confidencial, donde se hallaban los formularios de situación. Estos formularios de situación contenían información sobre la producción y el volumen de ventas. La cuarta alegación también es infundada, porque el artículo 17, apartado 1, del Reglamento antidumping de base se refiere claramente al máximo volumen representativo que pudiera investigarse razonablemente en el plazo disponible.
(20)
Tras la divulgación definitiva de la información, las autoridades chinas reiteraron sus alegaciones en cuanto a la incoherencia descrita del procedimiento de selección de la muestra de productores de la Unión antes del inicio y destacaron: i) que la justificación de la Comisión de cumplir los plazos de la investigación es insostenible, ya que el artículo 17, apartado 2, del Reglamento antidumping de base y el artículo 27, apartado 2, del Reglamento antisubvenciones de base prevén claramente la realización del muestreo tras el inicio y, de conformidad con las observaciones, en un plazo de tres semanas a partir del inicio, ii) que una muestra provisional es discriminatoria o poco objetiva y habría funcionado como un factor desmotivador para la presentación de otros productores de la Unión y iii) el hecho de que la Comisión no proporcionase a los demás productores de la Unión tres semanas para presentarse.
(21)
El artículo 17, apartado 2, del Reglamento antidumping de base y el artículo 27, apartado 2, del Reglamento antisubvenciones de base establecen que «se dará preferencia a una muestra elegida en colaboración con las partes afectadas y con el consentimiento de las mismas, siempre que se dé a conocer y presente suficiente información en un plazo de tres semanas a partir de la apertura de la investigación». En cuanto a la primera alegación, el Reglamento antidumping de base y el Reglamento antisubvenciones de base no impiden que la Comisión sugiera en el momento del inicio una muestra provisional en la que se invita a las partes a presentar sus observaciones. Por otra parte, habida cuenta de que los productores de la Unión (o, al menos, gran parte de ellos) apoyan la denuncia y teniendo en cuenta la información incluida en los formularios de situación, la Comisión disponía de la información sobre la industria de la Unión necesaria para seleccionar una muestra provisional en la fase inicial. Esta información permite que el ejercicio de muestreo de los productores de la Unión difiera del que se aplica a los productores exportadores. En cuanto a las alegaciones segunda y tercera, en los anuncios de inicio se indicó que aquellos productores de la Unión que consideraran que debían ser incluidos en la muestra debían ponerse en contacto con la Comisión en un plazo de 15 días. La Comisión no ve cómo esto infringe el Reglamento de base o puede considerase discriminatorio, no objetivo y mucho menos desalentador.
(22)
Las autoridades chinas alegaron que la muestra no es representativa porque no se ha incluido ninguna empresa con una producción cautiva importante y, por tanto, hay una parte de la industria nacional que, sencillamente, no se ha evaluado.
(23)
Esta alegación se rechaza ya que los productores de la Unión incluidos en la muestra sí contaban con ventas cautivas. Por otra parte, las autoridades chinas no indicaron qué productores de la Unión deberían haberse incluido y cuáles deberían haberse excluido.
(24)
Un productor exportador alegó que la muestra de productores de la Unión no era representativa, ya que ninguno de los productores de la Unión de la muestra producían o vendían mats de hilos cortados.
(25)
De hecho, las entidades objeto de muestra de los tres productores de la Unión no producían mats de hilos cortados, pero sí producían mats de filamento, así como otros tipos de productos importantes. Por lo tanto, las entidades objeto de muestra se consideraron representativas, además, al representar alrededor del 52 % del total de producción de la Unión, el 49 % del total de ventas del mercado de la Unión, así como una buena distribución geográfica. El hecho de que los productores de la Unión incluidos en la muestra no produjeran una de las amplias variedades de tipos de producto no modifica dicha conclusión.
6.2. Muestreo de los importadores aplicable a ambas investigaciones
(26)
Para decidir si el muestreo era necesario y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, la Comisión solicitó a importadores no vinculados que proporcionaran la información especificada en los dos anuncios de inicio.
(27)
Dado que solo dos importadores no vinculados respondieron al formulario de muestreo, el muestreo no fue necesario.
6.3. Muestreo de los productores exportadores de China aplicable a ambas investigaciones
(28)
Para decidir si el muestreo era necesario y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, la Comisión solicitó a todos los productores exportadores de China que proporcionaran la información especificada en el anuncio de inicio. Por otra parte, la Comisión solicitó a la Misión Permanente de China ante la Unión que identificara y se pusiera en contacto con otros productores exportadores, si los hubiere, que pudieran estar interesados en participar en la investigación.
(29)
Ocho productores exportadores del país en cuestión facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de la muestra. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 27, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base y el artículo 17, apartado 1, del Reglamento antidumping de base, la Comisión seleccionó una muestra de tres productores exportadores basada en el máximo volumen representativo de exportaciones que pudiera investigarse razonablemente en el plazo disponible. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 27, apartado 2, del Reglamento antisubvenciones de base y el artículo 17, apartado 2, del Reglamento antidumping de base, se invitó a todos los productores exportadores conocidos afectados y a las autoridades del país en cuestión a presentar sus observaciones sobre la muestra seleccionada provisionalmente. No se hicieron observaciones. Por lo tanto, la Comisión decidió conservar la muestra propuesta y se informó en consonancia a todas las partes interesadas de la muestra final seleccionada.
(30)
La muestra de los productores exportadores o grupos de productores exportadores es la siguiente:
-
Chongqing Polycomp International Corporation («CPIC»),
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd («OCH») y sus empresas relacionadas; Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd («NCH») y Changzhou Tianma Group Co., Ltd («Tianma») (nos referimos a las tres empresas como «Jiangsu Changhai Group»),
-
Jushi Group Co., Ltd y sus empresas relacionadas; Jushi Group Chengdu Co., Ltd y Jushi Group Jiujiang Co., Ltd (nos referimos a las tres empresas como «Jushi Group»).
(31)
La muestra representa el 78 % del total de las ventas de exportación procedentes de China en volumen a la Unión durante el período de investigación, basándose en las respuestas a los formularios de muestreo.
7. Respuestas al cuestionario y visitas de inspección
(32)
La Comisión envió cuestionarios a las autoridades chinas, a todos los productores exportadores chinos que lo habían solicitado, así como a los productores de la Unión incluidos en la muestra, los usuarios y las asociaciones de comercio que se dieron a conocer en los plazos establecidos en los dos anuncios de inicio.
(33)
Se recibieron respuestas al cuestionario por parte de las autoridades, de los tres productores exportadores chinos incluidos en la muestra, de los tres productores de la Unión incluidos en la muestra, de catorce usuarios y de dos importadores no vinculados. Sin embargo, la respuesta de uno de los usuarios fue insuficiente, lo que no permitió a la Comisión llevar a cabo un análisis en profundidad de estos datos a pesar de haber enviado varios recordatorios.
(34)
Por otra parte, una asociación que representa a la industria del vidrio, «Glass Alliance Europe», se personó como interesada en nombre de sus miembros y presentó una declaración.
(35)
También se recibieron observaciones por escrito de varias asociaciones de usuarios, en particular «Danish Wind Industry Association», «Danish Plastics Federation» y «Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)», así como de Siemens Wind Power AG.
(36)
Además, la Cámara de Comercio China para la importación/exportación de productos industriales ligeros y de artesanía («CCCLA») presentó sus observaciones.
(37)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar las subvenciones, el perjuicio y el interés de la Unión. Se realizaron visitas de inspección de conformidad con el artículo 16 del Reglamento antidumping de base y con el artículo 26 del Reglamento antisubvenciones de base en las autoridades chinas y los locales de las siguientes empresas:
Productores de la Unión:
-
3B Fibreglass SPRL, Bélgica,
-
Owens Corning Fibreglass France, Francia,
-
Johns Manville Slovakia a.s., Eslovaquia.
Productores exportadores en China:
-
Chongqing Polycomp International Corporation,
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd,
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd,
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd,
-
Jushi Group Co., Ltd,
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd,
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Comerciantes vinculados a los productores exportadores ubicados en China:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation («CMBIE»),
-
China National Building Materials International Corporation («CNBMIC»).
Comerciantes vinculados a los productores exportadores ubicados en la Unión:
-
Jushi Italia Srl,
-
Jushi Spain SA,
-
Jushi France SAS.
Importador no vinculado:
-
Helm AG, Alemania.
Usuarios:
-
Basell Polyolefine, Alemania,
-
DSM, Países Bajos,
-
DuPont de Nemours, Bélgica,
-
Exel Composites, Bélgica,
-
Fiberline Composites, Dinamarca,
-
Formax, Reino Unido,
-
Polyone, Alemania,
-
Vestas Wind Systems, Dinamarca.
(38)
Las autoridades chinas alegaron, en resumen, que se vulneraron sus derechos de defensa en lo que se refiere al acceso al expediente disponible para inspección por las partes interesadas porque faltaba información en el expediente no confidencial sin que se mostrara ninguna «justificación suficiente» ni se facilitaran resúmenes suficientemente detallados, o sin que, excepcionalmente, se indicaran motivos de la imposibilidad de facilitar el resumen no confidencial.
(39)
La Comisión consideró que el expediente no confidencial disponible para inspección por las partes interesadas contenía información suficiente para permitirles examinar los datos utilizados por la Comisión en su análisis y, en consecuencia, esta alegación se consideró infundada. Se informó a las autoridades de los motivos por los que la Comisión consideró que las alegaciones eran infundadas.
(40)
Tras la divulgación definitiva de la información, las autoridades chinas y uno de los productores exportadores reiteraron que la disposición sobre la confidencialidad se utilizó de una forma demasiado amplia y solicitaron información acerca de los tipos de producto vendidos por los productores de la Unión, así como las cantidades totales por NCP.
(41)
La Comisión considera que no hubo ninguna vulneración de los derechos de la defensa ya que todos los productores exportadores recibieron información específica de los NCP producidos por los productores de la Unión incluidos en la muestra que competían con China. Por tanto, se rechazó la alegación.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(42)
El producto afectado por ambas investigaciones es el mismo que el producto definido en el Reglamento de Ejecución (UE) no 248/2011 del Consejo y descrito en ambos anuncios de inicio, es decir, hilos cortados de fibra de vidrio, de una longitud inferior o igual a 50 mm; rovings de fibra de vidrio, a excepción de los que hayan sido impregnados y recubiertos y tengan una pérdida por combustión superior al 3 % (tal como determina la norma ISO 1887); y mats fabricados con filamentos de fibra de vidrio, a excepción de los mats de lana de vidrio («el producto afectado» o «productos de fibra de vidrio de filamento»), actualmente clasificados en los códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 y 7019 31 00 (este último sustituyó al 7019 31 10 el 1.1.2014) y originarios de China.
(43)
El producto afectado es la materia prima utilizada con más frecuencia para reforzar las resinas termoplásticas y termoendurecibles en la industria de los compuestos. Los materiales compuestos resultantes (plásticos reforzados con fibra de vidrio de filamento) se utilizan en numerosas industrias: automóvil, eléctrica, electrónica, palas para molinos de viento, edificación y construcción, tanques y tuberías, bienes de consumo, aeroespacial, militar, etc.
(44)
Hay tres tipos básicos de productos de fibra de vidrio de filamento cubiertos por este procedimiento, a saber, hilos cortados (11), rovings (12) y mats (13) (excluida la lana de vidrio). La investigación ha mostrado que, a pesar de las diferencias en la apariencia y de las posibles diferencias en las aplicaciones finales de los diversos tipos del producto afectado, todos ellos comparten las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas y se utilizan básicamente para los mismos fines.
2. Solicitudes de exclusión de productos
2.1. Código NC 7019 31 90
(45)
Tras la publicación de los dos anuncios de inicio, la CCCLA observó que los dos se refieren al código NC 7019 31 10, mientras que el demandante hizo referencia al código NC 7019 31 00, y que este último código ya no existe. Alegaron que los productos previamente clasificados en el código NC 7019 31 00 se clasifican ahora en dos códigos NC diferentes: 7019 31 10 (mats de fibra de vidrio de filamento) y 7019 31 90 (mats de fibra de vidrio de otro tipo). Dado que las investigaciones actuales abarcan ciertos productos de fibra de vidrio de filamento, la CCCLA considera que los productos clasificados en el código NC 7019 31 90, a saber, «mats de fibra de vidrio sin filamentos», deben quedar excluidos del ámbito del producto afectado.
(46)
Esta afirmación no viene al caso, porque ese producto nunca ha sido el producto afectado.
(47)
El demandante se refirió al código NC ex 7019 31 00 y declaró de manera explícita que se excluían los mats de lana de vidrio (es decir, otros mats o mats de fibra de vidrio sin filamentos). Esta es la razón por la que se menciona «ex» antes del código NC.
(48)
Los dos anuncios de inicio se publicaron en diciembre de 2013 y en ellos se indicaba «actualmente clasificados en los códigos NC […] 7019 31 10». Dado que a partir del 1 de enero de 2012, los productos previamente clasificados en el código NC 7019 31 00 se dividieron en los códigos NC 7019 31 10 y 7019 31 90, el anuncio de inicio no incluye «mats de fibra de vidrio sin filamentos», ya que indicaba «actualmente clasificados en los códigos NC […] 7019 31 10».
(49)
En el Reglamento actual, no obstante, se indica «actualmente clasificados en los códigos NC […] 7019 31 00» dado que los dos códigos NC 7019 31 10 y 7019 31 90 se fusionaron de nuevo a partir del 1 de enero de 2014 y que el código NC 7019 31 90 quedó vacío a la práctica (ya que los mats de fibra de vidrio de otro tipo, es decir, mats de lana de vidrio, se clasificaban en el código NC 7019 39 00).
(50)
Por lo tanto, la alegación por la exclusión del código NC 7019 31 90 no es pertinente.
2.2. Rovings texturizados
(51)
Un usuario solicitó la eliminación de los rovings texturizados (14) de la definición del producto, partiendo del hecho de que los fabricantes de fibra de vidrio de filamento de la Unión no los fabrican.
(52)
Sin embargo, se identificó a tres empresas de la Unión como productores de rovings texturizados con suficiente capacidad para satisfacer las necesidades del mercado. Las investigaciones constataron que, a pesar de las posibles diferencias en las aplicaciones finales, todos los tipos del producto afectado comparten las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas y se utilizan básicamente para los mismos fines. Por tanto, se deniega la solicitud de exclusión de los rovings texturizados de la definición del producto.
(53)
Tras la divulgación definitiva de la información, las autoridades chinas alegaron que los rovings texturizados deberían excluirse, debido a: i) que solo un productor de la Unión proporcionó una cantidad limitada de rovings texturizados al mercado y, por tanto, la importación de tales productos no podría perjudicar a la industria de la Unión, ii) el hecho de que los rovings texturizados son diferentes de los rovings directos, ya que los últimos tienen una mayor fuerza combinada propia de un perfil de compuesto pultrusionado e implican un proceso de producción diferente, y iii) al contrario de lo que se hizo en la investigación antidumping original en el contexto de los hilos, la Comisión considera que la capacidad de sustitución limitada no es un factor importante para permitir la exclusión de los rovings texturizados.
(54)
En cuanto a la primera alegación, la Comisión reitera que hay varios productores de la Unión que tienen la capacidad para satisfacer las necesidades del mercado en lo que a rovings texturizados se refiere, pero actualmente solo uno vende este tipo de producto. El argumento esgrimido por las autoridades chinas según el cual solo hay un productor de la Unión que vende el producto es, más bien, un signo de perjuicio, ya que esto significa que los usuarios han cambiado a otros proveedores de fuera de la Unión y, concretamente, procedentes de China.
(55)
En cuanto a la segunda alegación, el proceso de producción de rovings texturizados es idéntico al de los rovings«normales», con la excepción de que hay una etapa adicional en la que se insufla aire en el roving, lo que requiere únicamente un equipo adicional relativamente económico y no cambia las características técnicas y físicas fundamentales del producto. Simplemente, el roving texturizado parece más espeso que el roving«normal».
(56)
Con respecto a la tercera alegación, la Comisión ha seguido el mismo enfoque que en la investigación anterior, en la que los rovings texturizados también formaban parte del producto afectado y se rechazó una solicitud para su exclusión. No se presentaron argumentos que dieran lugar a una conclusión diferente.
(57)
Por tanto, se deniega la solicitud de exclusión de los rovings texturizados de la definición del producto.
2.3. Productos en los que la industria de la Unión no se enfrenta a la competencia de China
(58)
Las autoridades chinas solicitaron que los productos en los que la industria de la Unión no se enfrenta a la competencia de las importaciones chinas (como se indica en la versión no confidencial de la denuncia antisubvenciones) se retiraran de la definición del producto. Esos productos eran los hilos cortados para uso en mojado (WUCS) y los mats.
(59)
Los WUCS tienen una vida útil limitada y mayores costes de transporte debido al peso adicional del contenido de agua. No obstante, los WUCS se comercializan a escala mundial. La investigación ha mostrado que, a pesar de ciertas diferencias en la apariencia y de las posibles diferencias en las aplicaciones finales de los diversos tipos del producto afectado, todos ellos comparten las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas y se utilizan básicamente para los mismos fines. Los WUCS y mats, al igual que cualquier otro tipo de producto del producto afectado, se utilizan como material de refuerzo. Además, la alegación de las autoridades chinas del hecho de que algunos productos de fibra de vidrio de filamento chinos aún no están presentes en grandes cantidades en el mercado de la Unión no excluye un cambio en el comportamiento comercial futuro en relación con las exportaciones de estos tipos concretos. Por tanto, se deniega la solicitud de exclusión de estos productos de la definición del producto.
(60)
Tras la divulgación definitiva de la información, las autoridades chinas alegaron: i) que solo un productor de la Unión produce WUCS y, por tanto, las importaciones de tales productos no podrían perjudicar a la industria de la Unión, ii) que los productores de la Unión no sufren ningún perjuicio relacionado con los productos mencionados anteriormente, ya que la industria de la Unión alegó en la versión no confidencial de la denuncia que pueden obtener un beneficio del 8 % al 10 % de los productos, iii) el hecho de que los WUCS tienen un mayor contenido de agua, una vida útil limitada e implican un proceso de producción diferente, por lo que difieren tanto física como químicamente de los hilos cortados normales, y iv) al contrario de lo que se hizo en la investigación anterior en el contexto de los hilos, la Comisión considera que la capacidad de sustitución limitada no es un factor importante para permitir la exclusión de WUCS y mats.
(61)
La primera alegación se rechaza ya que son varios productores de la Unión los que venden WUCS y, por tanto, la industria de la Unión no queda excluida de los perjuicios causados a este tipo de producto.
(62)
En cuanto a la segunda alegación, el hecho de que algunos tipos de producto resultan rentables en momentos determinados no es motivo suficiente para excluir estos tipos de producto. Además, los WUCS se importan en la Unión en cantidades mucho menores que el resto de productos de fibra vidrio de filamento. El margen de beneficio de este tipo de producto, por tanto, no es representativo para el producto afectado.
(63)
En cuanto a la tercera alegación, el producto afectado no se define por referencia a su contenido de agua. El contenido de agua de los WUCS, por tanto, no justifica su exclusión. Además, el proceso de producción de WUCS es el mismo que el de los hilos cortados para uso en seco (DUCS), con una etapa de producción menos que consiste en la fase de secado.
(64)
Con respecto a la cuarta alegación, la Comisión ha seguido el mismo enfoque que en la investigación antidumping anterior, en la que los WUCS también formaban parte del producto afectado. No se presentaron argumentos que dieran lugar a una conclusión diferente.
(65)
Por tanto, se deniega la solicitud de exclusión de los WUCS de la definición del producto.
3. Producto similar
(66)
De manera parecida a la investigación antidumping anterior, se constató que el producto afectado y los productos de fibra de vidrio de filamento fabricados y vendidos en el mercado interior chino, así como los productos de fibra de vidrio de filamento fabricados y vendidos en la Unión por la industria de la Unión tienen, los mismos usos básicos y las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas. Por lo tanto, estos productos son productos similares a efectos de las presentes investigaciones en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento antidumping de base y del artículo 2, letra c), del Reglamento antisubvenciones de base.
C. SUBVENCIÓN
1. Introducción
(67)
El duodécimo plan quinquenal de desarrollo económico y social nacional de China destaca la visión estratégica de las autoridades chinas para la mejora y promoción de las industrias clave, incluida, entre otras, la producción de productos de fibra de vidrio. En particular, en el capítulo 9 del duodécimo plan quinquenal, que hace referencia a la transformación y modernización de la industria manufacturera, se afirma lo siguiente:
«Nos centraremos en el desarrollo de nuevos materiales tales como el vidrio fotovoltaico, el vidrio de substrato ultra fino, la fibra de vidrio especial y los materiales cerámicos especiales»
.
(68)
En el capítulo 9, sección 3, del plan mencionado anteriormente sobre la modernización tecnológica de las empresas, se declara expresamente que las autoridades chinas «alentarán a las empresas a reforzar su capacidad de desarrollar nuevos productos, aumentar el contenido tecnológico y valor añadido de sus productos y actualizar sus productos con mayor rapidez».
(69)
Además, en el capítulo 10, sección 1, del mismo plan se estipula lo siguiente:
«El desarrollo de la industria de los nuevos materiales se centrará en los nuevos materiales funcionales, materiales estructurales avanzados, fibras de alto rendimiento y materiales compuestos creados a partir de estos, así como materiales básicos para fines generales»
.
(70)
La importancia de la innovación y los nuevos materiales en general se expresa de manera clara tanto en el «duodécimo programa quinquenal de innovación tecnológica industrial» como en el «plan nacional para el desarrollo científico y tecnológico a largo plazo (2006-2020)».
(71)
Por otra parte, en el «Repertorio de orientación para la reestructuración industrial 2011» (Decisión no 9) se menciona explícitamente como una industria fomentada el «trefilado de fibra de vidrio E […], el desarrollo y la producción de fibra de vidrio de alto rendimiento y sus productos». Además, el «Repertorio de orientación para las industrias de inversión extranjera», que enumera las industrias en las que se fomentan las inversiones extranjeras (15), hace referencia explícita a la producción de productos de fibra de vidrio y fibra de vidrio especial.
(72)
Las autoridades chinas alegaron que estos planes son solo indicativos y no son vinculantes. Sin embargo, en el duodécimo plan quinquenal se indica claramente que es jurídicamente vinculante:
«Este plan, previa deliberación y aprobación por parte de la Asamblea Nacional Popular, tiene validez legal»
.
(73)
Tras la divulgación, las autoridades chinas alegaron que los productos afectados son únicamente los productos de fibra de vidrio estándar (vidrio E) y no la fibra de vidrio de alto rendimiento tecnológicamente más avanzada (fibra de vidrio para fines especiales o fibra de vidrio S). Por tanto, el producto afectado por esta investigación queda fuera del ámbito de las industrias fomentadas, ya que únicamente la fibra de vidrio especial o las fibras de alto rendimiento se encuentran entre las industrias fomentadas. Las autoridades chinas mencionan, entre otros, el duodécimo plan quinquenal, que solo hace referencia a las «fibras de alto rendimiento» y la «fibras de vidrio especial».
(74)
En primer lugar, el producto afectado consiste en determinados productos de fibra de vidrio de filamento. La definición del producto no distingue si los productos están compuestos por fibra de vidrio estándar (en lo sucesivo, denominado «vidrio E») o fibra de vidrio especial (vidrio S). En segundo lugar, ninguna parte interesada presentó una solicitud de exclusión de productos en la que se alegara que la fibra de vidrio especial no debía formar parte de la definición del producto. En tercer lugar, las autoridades chinas no disputaron el hecho de que el gobierno fomente el desarrollo de las «fibras de vidrio especiales». De hecho, incluso los productos de fibra de vidrio estándar se consideran una industria para la que se fomentan las inversiones extranjeras (véase el considerando 71).
(75)
En cualquier caso, aunque se aceptara que las autoridades chinas solo fomentan el desarrollo de fibra de vidrio de alto rendimiento (por ejemplo, vidrio S), la investigación no reveló ninguna distinción entre, por un lado, una industria de fibra de vidrio estándar y, por otro lado, una industria de fibra de vidrio especial. Por el contrario, los productos de fibra de vidrio, tanto si están formados por vidrio E o por fibra de vidrio de alto rendimiento, como el vidrio S, se producen en la misma industria de fibra de vidrio. En este sentido, la Comisión constató, en particular, que todos los productores exportadores chinos incluidos en la muestra utilizan tanto fibra de vidrio estándar (vidrio E) como fibra de vidrio de alto rendimiento (por ejemplo, vidrio S) en su proceso de producción, y que no se ha establecido ningún mecanismo para limitar el apoyo prestado, ya sea en forma de préstamos preferenciales o como concesión de derechos de uso del suelo, a un segmento de la producción. Por tanto, el fomento explícito del desarrollo de productos de fibra de vidrio de alto rendimiento no puede, ya sea basándose en hechos o elementos jurídicos, excluir la industria de fibra de vidrio básica del marco estratégico global para alentar a las empresas a reforzar su capacidad de desarrollar nuevos productos, aumentar el contenido tecnológico y valor añadido de sus productos y actualizar sus productos con mayor rapidez.
(76)
De lo anterior se desprende que la alegación de que el producto afectado no forma parte de la industria fomentada carece de fundamento y, por lo tanto, se rechaza.
(77)
La «Decisión no 40 del Consejo de Estado sobre la promulgación y ejecución de las disposiciones temporales para la promoción del ajuste estructural industrial» (que, junto con las disposiciones temporales para la promoción del ajuste estructural industrial, se conoce como la Decisión no 40) establece que las autoridades chinas apoyarán activamente el desarrollo de distintos tipos de industrias (16).
(78)
Aunque en la Decisión no 40 no se hace referencia explícita a la industria de la fibra de vidrio de filamento ni en términos más generales a la industria de nuevos materiales, no obstante se insta a todas las instituciones financieras a conceder facilidades crediticias solo a los proyectos fomentados y se prevé la aplicación de «otras políticas preferenciales a los proyectos fomentados» (17). Por lo tanto, se puede concluir que las disposiciones de la Decisión no 40 eran aplicables a la industria de la fibra vidrio de filamento.
(79)
Las autoridades chinas alegaron que la Decisión no 40 solo implica que las industrias fomentadas deben recibir facilidades crediticias «con arreglo a los principios crediticios» y que no se puede deducir que esas facilidades se deben conceder según criterios preferenciales.
(80)
La investigación puso de manifiesto que las empresas incluidas en la muestra se beneficiaban de políticas de préstamos preferenciales. De hecho, algunas de las empresas deficitarias continuaron obteniendo financiación en condiciones preferenciales. Por lo tanto, la Comisión rechaza la afirmación de las autoridades chinas de que la concesión de préstamos a la industria de la fibra de vidrio de filamento se llevó a cabo «con arreglo a los principios crediticios». La cuestión fundamental sigue siendo que, según la Decisión no 40, todas las instituciones financieras han de conceder créditos a las industrias fomentadas, entre las que se incluye la industria de la fibra de vidrio de filamento, y que la ayuda se facilita, de facto, en condiciones preferenciales.
(81)
Por otra parte, las orientaciones nacionales para el desarrollo científico y tecnológico a largo y medio plazo (2006-2020) se comprometen a «conceder prioridad a la financiación estratégica», «animar a las instituciones financieras a que concedan una ayuda crediticia preferencial a los principales proyectos nacionales de industrialización en ámbitos científicos y tecnológicos», «animar a las instituciones financieras a que mejoren y refuercen los servicios financieros prestados a las empresas de alta tecnología» y «aplicar las políticas de fiscalidad preferencial para fomentar el desarrollo de las empresas de alta tecnología».
(82)
La producción de fibra de vidrio de filamento entra en la categoría de empresa de alta tecnología, como lo demuestra el número de fabricantes con estatuto de nueva y alta tecnología en China. La investigación puso de manifiesto que algunas de las empresas incluidas en la muestra habían recibido el certificado de empresas de nueva y alta tecnología, y podían beneficiarse del trato preferencial indicado en las orientaciones nacionales para el desarrollo científico y tecnológico a largo y medio plazo (2006-2020) a las que se hace referencia más arriba.
2. Falta de cooperación y uso de los datos disponibles
2.1. Aplicación de las disposiciones del artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base a un productor exportador
(83)
Durante la visita de inspección a una de las empresas ubicadas en China, se descubrió que la empresa había reemplazado el estado financiero comprobado que se había presentado originalmente a la Comisión en su respuesta al cuestionario antisubvenciones. La empresa no reveló voluntariamente esta información y la existencia de un estado financiero comprobado distinto solo se reveló cuando se pidió a la empresa que proporcionara una copia original del estado financiero. Además, este nuevo estado solo estaba disponible en chino. Puesto que hacer circular dos juegos distintos de estados financieros comprobados infringe la norma internacional de auditoría (no 560: relativa a los «acontecimientos posteriores»), el equipo de inspección hizo hincapié en que se trataba de un problema grave, ya que arrojaba dudas sobre la credibilidad de los estados financieros presentados. La empresa explicó que los estados financieros comprobados presentados inicialmente en la respuesta al cuestionario contenían errores y, por lo tanto, se habían reemplazado por una nueva versión emitida por la misma empresa de auditoría y con efecto retroactivo, y que se volvieron a emitir con el mismo número secuencial que el informe sobre los estados financieros originales que se habían destruido.
(84)
Después de la visita de inspección y una vez que la traducción del «segundo» juego de estados financieros estuvo disponible, la Comisión envió una carta a la empresa sobre los motivos específicos y detallados por los que consideraba que algunos de los datos facilitados en el cuestionario no se podían considerar como verificados. Se informó a la empresa de que la Comisión podía decidir basar sus conclusiones en los datos disponibles de conformidad con el artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base y se le concedió la oportunidad de hacer observaciones.
(85)
La empresa facilitó sus observaciones por escrito, así como durante una audiencia con el Consejero Auditor. Su respuesta indicaba la existencia de otro (un tercer) estado financiero comprobado (en el formato utilizado para sociedades cotizadas). Aunque no parecía haber diferencias sustanciales entre el «segundo» y el «tercer» estado, este último era mucho más detallado y completo. Ya se había emitido y, aunque la empresa lo tenía a su disposición durante la visita de inspección (18), su existencia tampoco se reveló a la Comisión en el momento oportuno durante la inspección. A diferencia de los otros estados financieros, en esta «tercera» versión se incluían de manera explícita y detallada todas las subvenciones que la empresa había recibido durante el período de investigación, incluidas sus bases jurídicas. Por lo tanto, el examen de este estado financiero habría sido muy útil durante la visita de inspección a fin de corroborar toda la información presentada sobre los regímenes de subvención individuales recibidos por la empresa.
(86)
Los estados financieros comprobados son un documento fundamental para verificar correctamente la información proporcionada por la empresa de la Comisión en lo que se refiere, entre otros, a ayudas, préstamos, derechos de uso del suelo, prórrogas en el pago de impuestos, etc.
(87)
Tal como se ha señalado anteriormente, la colaboración por parte de la empresa fue deficiente y supuso un grave obstáculo para la debida verificación de la información presentada a la Comisión, que, por lo tanto, no pudo verificar correctamente la información recibida en lo que se refiere, entre otros, al nivel de las subvenciones recibidas por la empresa. En consecuencia, la Comisión no pudo llegar a una conclusión razonablemente precisa, en particular en relación con el nivel de las subvenciones recibidas.
(88)
Se considera que la empresa facilitó información engañosa y no cooperó adecuadamente. Por lo tanto, la Comisión decidió aplicar lo dispuesto en el artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base. Como la empresa formaba parte de un grupo, las disposiciones del artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base eran aplicables a todo el grupo.
(89)
No obstante, para establecer el nivel de las subvenciones del grupo, la Comisión utilizó los datos reales de las dos empresas del grupo que cooperaron plenamente en ambas investigaciones y cuya información se consideró fiable en lo que respecta a sus niveles de subvenciones. En cuanto a la empresa del grupo que proporcionó información engañosa, la determinación del nivel de las subvenciones se basó en los datos disponibles. Para establecer el nivel de las subvenciones para esa entidad jurídica, los datos disponibles utilizados por la Comisión fueron el nivel más alto de subvenciones determinado para cada régimen de subvención para cualquiera de las entidades jurídicas pertenecientes a las empresas o grupos de empresas incluidos en la muestra a los que se refiere el considerando 30 y que habían cooperado plenamente en la investigación.
(90)
Tras la divulgación, el demandante alegó que la metodología utilizada para el cálculo del nivel de las subvenciones del grupo no era correcta. Alegó que, dado que el margen de subvención del grupo es la suma de los márgenes de subvención más altos determinados para cada régimen de subvención para cualquiera de las empresas que cooperaron, debería ser mucho mayor.
(91)
Esta alegación se basa en un malentendido. La metodología utilizada para el cálculo del nivel de las subvenciones, descrita anteriormente en el considerando 89, solo se aplica a la empresa (del grupo) que proporcionó información engañosa y no a todo el grupo. Por tanto, se rechazó la alegación.
(92)
La empresa que proporcionó información engañosa no exportaba el producto afectado. En el grupo, las exportaciones del producto afectado se realizaron por parte de una de sus empresas relacionadas. Esta última, sin embargo, cooperó plenamente en las investigaciones y proporcionó información fidedigna sobre el precio de exportación del grupo. Por lo tanto, la información presentada se utilizó para las conclusiones definitivas de la Comisión en ese procedimiento.
(93)
Tras la divulgación, el productor exportador alegó que la Comisión cometió un error en la aplicación de las disposiciones del artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base.
(94)
En primer lugar, se alegó que, en la carta enviada a la empresa, en la que la Comisión expuso los motivos detallados de la aplicación propuesta de las disposiciones del artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base, nunca se indicó que no se podía verificar la información relativa a las subvenciones. Por tanto, la Comisión no puede basarse en este argumento en sus conclusiones definitivas, ya que la empresa no había tenido la oportunidad de presentar sus observaciones sobre dicho argumento.
(95)
Esta alegación no puede aceptarse. En su carta, la Comisión indicó expresamente que «no se puede concluir que la información relacionada con el nivel de las subvenciones recibidas por [la empresa] se haya verificado». En cualquier caso, la empresa estaba plenamente informada de los motivos de la aplicación de los mejores datos disponibles en el documento de información final y se le concedió la oportunidad de hacer observaciones, como así se hizo.
(96)
En segundo lugar, el productor exportador alegó que, incluso si la Comisión aplicara las disposiciones del artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base, no debería hacer referencia a los datos de otras empresas como la base para determinar el nivel de las subvenciones sino que, por el contrario, debería basarse en el juego de estados financieros comprobados real de la empresa, ya que se trata de la información más adecuada y apropiada sobre el nivel de las subvenciones de la empresa.
(97)
Tal como se explica en los considerandos 83 a 88 anteriores, la Comisión tiene serias dudas en cuanto a la credibilidad de los estados financieros presentados y, por lo tanto, no podría confiar en ellos para verificar el nivel de las subvenciones para los distintos regímenes o programas de subvenciones, como los préstamos preferenciales y los derechos de uso del suelo por una remuneración inferior a la adecuada. De hecho, unos estados financieros comprobados y fiables son fundamentales para verificar la veracidad e integridad de la información proporcionada de otra forma. Por lo tanto, la Comisión tuvo que recurrir a los mejores datos disponibles para determinar el nivel de las subvenciones que, en este caso, se trató de información verificada sobre los regímenes de subvención pertinentes de otras entidades de cooperación. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(98)
La empresa también alegó que la Comisión aplicó erróneamente las normas internacionales de contabilidad («NIC») como criterio para rechazar el juego de estados financieros comprobados. Según la empresa, debe hacerse una distinción entre el papel de un juego de estados financieros comprobados y la relevancia de las NIC en la evaluación del trato de economía de mercado en, por una parte, los procedimientos antidumping y, por otra, los procedimientos antisubvenciones. Una vulneración de las NIC no puede constituir un motivo para aplicar las disposiciones del artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base.
(99)
La Comisión señala que la infracción de las normas internacionales de contabilidad que se detectó durante la investigación no era en sí el motivo de la aplicación de las disposiciones del artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base. El motivo era el hecho de que se proporcionaron diferentes versiones del juego de estados financieros comprobados a la Comisión, lo que arrojaba dudas sobre su credibilidad y, por ende, llevó a la Comisión a concluir que no se podía verificar otro tipo de información relacionada con el nivel de las subvenciones. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(100)
La empresa alegó también que la metodología de la Comisión para el cálculo de su margen de subvención, que consistía en tomar el porcentaje de subvención más alto para cada uno de los regímenes determinado para cada entidad jurídica cooperante (y no para cada grupo) estaba injustificada. La empresa alegó que esta metodología es incorrecta, ya que las empresas que forman parte del mismo grupo podrían decidir concentrar las subvenciones en una entidad específica para el beneficio de todo el grupo.
(101)
Tal como se explica en el considerando 89, para el cálculo del nivel de las subvenciones en el grupo, la Comisión utilizó los datos reales de las otras dos empresas del grupo que habían cooperado en las investigaciones para el cálculo del nivel de subvenciones de todo el grupo. Los datos disponibles solo se aplicaban a la única entidad jurídica del grupo que proporcionó información engañosa. Con el fin de determinar el nivel de las subvenciones de una entidad jurídica del grupo, la Comisión consideró que era más apropiado realizar los cálculos en el mismo nivel dentro de la estructura empresarial y tomar el nivel más elevado de subvenciones determinado para cualquiera de las entidades jurídicas (dentro del grupo, si procede) de las empresas o grupos de empresas incluidos en la muestra. Por tanto, se rechaza esta alegación.
2.2. Aplicación de las disposiciones del artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base a los bancos de propiedad estatal
(102)
Además, la Comisión no recibió cooperación de ninguno de los bancos de propiedad estatal de China. Se les invitó a facilitar la información necesaria en un cuestionario a efectos de la investigación antisubvenciones. Por lo tanto, la Comisión notificó a las autoridades chinas que consideraría basar sus conclusiones en los datos disponibles de conformidad con el artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base en lo que se refiere a la información relacionada con los bancos de propiedad estatal.
(103)
En la respuesta a la nota de la Comisión, después de la divulgación, las autoridades chinas se opusieron a la aplicación del artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base en lo que respecta a la información que se solicitó a los bancos de propiedad estatal. Argumentaron que las autoridades chinas proporcionaron una gran cantidad de información en esta investigación. Sin embargo, la Comisión llegó a la conclusión de que esa información no podía sustituir totalmente a una respuesta por parte de los bancos de propiedad estatal a los cuestionarios específicos. Las autoridades chinas no disputaron el hecho de que los bancos de propiedad estatal no hubieran presentado una respuesta al cuestionario, ni que los bancos fueran propiedad del estado. Por lo tanto, la Comisión tuvo que basarse en los hechos disponibles para sus conclusiones sobre los bancos de propiedad estatal.
3. Regímenes investigados
(104)
La Comisión envió cuestionarios a las autoridades chinas, incluidos cuestionarios dirigidos a los bancos de propiedad estatal, y a los productores exportadores incluidos en la muestra, en los que se pedía información sobre los regímenes que presuntamente implicaban la concesión de subvenciones a la industria de la fibra de vidrio de filamento. Se investigaron los regímenes siguientes:
a)
Préstamos oficiales preferenciales, garantías y seguros para la industria de la fibra de vidrio de filamento:
-
Préstamos oficiales preferenciales
-
Programas de subvenciones de crédito a la exportación
-
Seguros y garantías de exportación para nuevos materiales
-
Beneficios derivados del acceso a sociedades de cartera en el extranjero y reembolsos de préstamos por los poderes públicos
b)
Programas de ayudas:
-
Subvenciones para el desarrollo de «Famous Brands» y «China World Top Brands»
-
Ayudas del gobierno central
-
Ayudas de entes públicos de ámbito subcentral
-
Fondos para la expansión exterior de las industrias de la provincia de Guangdong
c)
Suministro de recursos por parte del Gobierno por una remuneración inferior a la adecuada («LTAR»)
-
Suministro de electricidad por parte de los poderes públicos
-
Suministro de agua por parte de los poderes públicos
-
Suministro de materias primas por parte de los poderes públicos
-
Suministro de terrenos por parte de los poderes públicos por LTAR
d)
Programas de exenciones y reducciones fiscales directas del impuesto sobre sociedades y de otros tipos
-
Programa «dos años exentos y tres al 50 %» para las empresas con inversión extranjera («EIE»)
-
Reducciones del impuesto sobre sociedades para EIE orientadas a la exportación
-
Beneficios relacionados con el impuesto sobre sociedades para EIE en función de su localización geográfica
-
Programas locales de exención y reducción del impuesto sobre sociedades para EIE «productivas»
-
Reducciones de impuestos para EIE que adquieren equipos fabricados en China
-
Compensaciones de impuestos por actividades de investigación y desarrollo de EIE
-
Desgravaciones fiscales por la reinversión de las ganancias de empresas con inversión extranjera en empresas orientadas a la exportación
-
Programas tributarios preferenciales para las EIE reconocidas como empresas de alta o nueva tecnología
-
Reducciones de impuestos para las empresas de alta y nueva tecnología que participan en proyectos determinados
-
Política preferencial en materia del impuesto sobre sociedades para las empresas de la región nordeste
-
Programas fiscales de la provincia de Guangdong
-
Exención sobre dividendos entre empresas residentes cualificadas
-
Tipos reducidos en el impuesto sobre sociedades
e)
Programas en el ámbito de los impuestos indirectos y los aranceles de importación:
-
Exenciones del IVA para la utilización de equipos importados
-
Reembolsos del IVA por las adquisiciones por parte de las EIE de equipos fabricados en China
-
Exenciones arancelarias y del IVA de las compras de bienes inmovilizados en el marco del programa de desarrollo del comercio exterior
4. Créditos oficiales preferenciales, otras financiaciones, garantías y seguros
4.1. Préstamos preferenciales
a) Introducción
(105)
Las conclusiones respecto a los bancos de propiedad estatal se determinaron a partir de los datos disponibles, de conformidad con el artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base, como se explica en la sección C.2.2.
b) Base jurídica
(106)
Las siguientes disposiciones jurídicas prevén la concesión de préstamos preferenciales en China: la Ley de bancos comerciales de la República Popular China (en lo sucesivo, «la ley bancaria») [2003], las Normas generales sobre préstamos promulgadas por el Banco Popular Chino («PBC») el 28 de junio de 1996, y la Decisión no 40 del Consejo de Estado.
c) Conclusiones de la investigación
Existencia de una subvención
(107)
Mientras que las autoridades chinas solo han proporcionado información limitada sobre la participación y propiedad de los bancos en China, la investigación ha demostrado, según los datos disponibles, que el mercado financiero chino se caracteriza por un alto grado de influencia y control por parte del Gobierno. Al llevar a cabo su análisis sobre si los bancos son entidades que poseen o están dotadas de autoridad pública o que la ejercen (es decir, si son organismos públicos), la Comisión utilizó toda la información disponible relativa no solamente a la propiedad estatal de los bancos sino también a otras características como la presencia del Gobierno en la junta directiva, la influencia y el control por parte del Gobierno sobre las actividades de los bancos, la consecución de políticas o intereses públicos y sobre si las entidades bancarias fueron creadas o no mediante un estatuto.
(108)
De la información disponible cabe concluir que los bancos de propiedad estatal al 100 % con una junta directiva dominada por las autoridades chinas poseen la mayor parte de la cuota de mercado y son agentes de primer orden en el mercado financiero chino. Los bancos de propiedad estatal están sujetos a normas jurídicas que les exigen, entre otras cosas, llevar a cabo sus actividades crediticias de conformidad con las necesidades de la economía nacional, proporcionar apoyo crediticio a proyectos fomentados (19) o dar prioridad al desarrollo de industrias de alta y nueva tecnología (20).
(109)
Otra señal de participación del Estado en el mercado financiero chino es el papel desempeñado por el PBC a la hora de establecer los límites específicos sobre la manera en que se establecen y fluctúan los tipos de interés (21). Las instituciones financieras han de ofrecer préstamos a tipos que respeten el margen respecto al tipo de interés de referencia establecido por el PBC. En el caso de los préstamos preferenciales, no se permite que los tipos de interés fluctúen al alza. Los límites de los tipos de interés sobre los préstamos junto con los límites impuestos en los tipos de depósito crean una situación en la que los bancos tienen garantizado el acceso a capital barato (debido al reglamento sobre los tipos de depósito) y tienen capacidad para prestar dinero a determinadas industrias a precios favorables de acuerdo con la política del Gobierno de obligar a los bancos a prestar un particular apoyo a determinadas industrias fomentadas o de alta tecnología, como la industria de la fibra de vidrio de filamento.
(110)
La Comisión pidió aclaraciones a las autoridades chinas sobre la definición y la redacción de la Circular 251, así como sobre la legislación precedente (Circular del PBC relativa a la ampliación del margen de fluctuación del tipo de interés de las instituciones financieras - YinFa [2003] no 250). Sin embargo, tal como se describe en la sección C.2.2, las autoridades chinas no proporcionaron estas Circulares. Las autoridades chinas alegaron que la Circular 250 fue derogada por la Circular 251 y que los niveles mínimos de los tipos de interés de los préstamos se suprimieron a partir de julio de 2013 y, por tanto, no hay participación del Estado en el sector bancario.
(111)
Sin embargo, la supresión de los niveles mínimos de los tipos de interés de los préstamos se produjo durante el período de investigación. En consecuencia, el PBC influyó en el establecimiento de los tipos de interés de los bancos de propiedad estatal durante la parte principal del período de investigación. Además, la investigación no mostró ningún efecto inmediato desde la supresión realizada en los préstamos recibidos por los productores incluidos en la muestra. En cualquier caso, el nivel mínimo aplicable a los tipos de interés durante el período de investigación no es el único motivo por el que la Comisión considera que los bancos de propiedad estatal son organismos públicos.
(112)
Las conclusiones establecidas en las investigaciones antisubvenciones relativas a los paneles solares (22) y el vidrio solar (23), en las que se estableció que los bancos de propiedad estatal en China actúan como organismos públicos (véanse los considerandos 158 a 168 del Reglamento sobre los paneles solares y el considerando 73 del Reglamento sobre el vidrio solar), también son datos disponibles para la presente investigación con respecto al estado de organismo público de los bancos de propiedad estatal. Estos hechos se resumen de la siguiente manera:
-
los bancos de propiedad estatal poseen la mayor parte de la cuota de mercado y son agentes de primer orden en el mercado chino;
-
a partir de los datos disponibles, los bancos de propiedad estatal están controlados por las autoridades mediante la propiedad y el control administrativo de su comportamiento comercial, incluidos los límites establecidos para los tipos de interés que pueden ofrecer; y
-
la Ley bancaria, entre otras leyes y reglamentos, exigen a los bancos conceder préstamos de acuerdo con las necesidades de la economía nacional, facilitar créditos a los proyectos fomentados y dar prioridad a las empresas de nueva y alta tecnología.
(113)
Sobre la base de lo expuesto anteriormente, se ha llegado a la conclusión de que los bancos de propiedad estatal llevan a cabo funciones gubernamentales en nombre de las autoridades chinas, a saber, la promoción obligatoria de determinados sectores de la economía en línea con los documentos políticos y estratégicos del Estado. El amplio control del Gobierno en los bancos de propiedad estatal confirma que los bancos están controlados por el Gobierno en el ejercicio de sus funciones públicas. Las autoridades chinas ejercen un control significativo sobre los bancos de propiedad estatal mediante la omnipresente participación del Gobierno en el sector financiero y la obligación de los bancos de propiedad estatal de seguir las políticas públicas. Por tanto, los bancos de propiedad estatal se consideran organismos públicos, ya que están dotados de autoridad gubernamental y desempeñan funciones públicas.
(114)
Tras la divulgación, las autoridades chinas cuestionaron esta conclusión alegando que la Comisión no había establecido los motivos por los que consideraba que los bancos de propiedad estatal eran organismos públicos. La Comisión tiene la certeza de que los hechos expuestos en los considerandos anteriores justifican la conclusión de que los bancos de propiedad estatal son organismos públicos.
(115)
Mientras que la inmensa mayoría de los préstamos recibidos por los productores exportadores incluidos en la muestra provienen de bancos de propiedad estatal, la investigación reveló que una pequeña cantidad de préstamos proviene de bancos privados. La Comisión, por tanto, analizó si los bancos privados en China recibían de las autoridades chinas el mandato o la orden de conceder préstamos preferenciales a los productores de fibra de vidrio de filamento en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iv), del Reglamento antisubvenciones de base.
(116)
El artículo 34 de la Ley bancaria dispone que los bancos privados «deben llevar a cabo sus prácticas crediticias en función de las necesidades de la economía nacional y del desarrollo social y conforme al espíritu de las políticas industriales estatales» (24).
(117)
La investigación constató que, para los productores exportadores incluidos en la muestra, los tipos de interés aplicados por los bancos de propiedad estatal y los bancos privados tenían, en general, niveles muy similares. Esto indica que los bancos de propiedad estatal, que son los actores principales en el mercado bancario y de préstamos de China, establecen los niveles de los tipos de interés y que los bancos privados simplemente siguen los tipos fijados por los bancos de propiedad estatal (organismos públicos).
(118)
En estas circunstancias, se concluye que los bancos privados no fijan sus tipos con independencia del Estado y que la estrategia en materia de préstamos de los bancos privados está dirigida por las autoridades chinas.
(119)
Tras la divulgación, las autoridades chinas cuestionaron la interpretación de la Comisión del artículo 34 de la Ley bancaria, afirmando que «la Comisión atribuye al artículo 34 un significado que, claramente, no le corresponde». Las autoridades chinas han llamado la atención de la Comisión sobre otros artículos de la Ley bancaria, a saber, los artículos 4, 5 y 7, que sirven para garantizar que los préstamos se realizan sin interferencias y tras una evaluación de los créditos.
(120)
La Comisión reconoce que estos artículos existen, pero considera que se deben entender y leer a la luz de las disposiciones del artículo 34. A este respecto, cabe señalar que ni las autoridades chinas, ni los bancos o las empresas incluidas en la muestra afectadas pudieron demostrar que los préstamos se realizaron sin interferencias o con una evaluación del crédito adecuada. Por el contrario, la investigación reveló que uno de los productores exportadores estaba registrando pérdidas pero, no obstante, logró recibir préstamos de los bancos al tipo de interés normal sin ningún recargo por el riesgo relacionado con su difícil situación financiera.
(121)
La Comisión concluye, por lo tanto, que los bancos privados reciben una encomienda u orden del Gobierno para proporcionar financiación preferencial de una forma similar a la que proporcionan los bancos de propiedad estatal, lo que significa que existe una contribución financiera en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iv), del Reglamento antisubvenciones de base.
Especificidad
(122)
Con respecto a los bancos que concedieron préstamos a los productores exportadores que cooperaron, la mayoría son bancos de propiedad estatal y, en última instancia, están bajo el control de las autoridades chinas. Entre ellos figuran los principales bancos comerciales y entidades de crédito oficial de China, como China Development Bank, EXIM Bank, Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank e Industrial and Commercial Bank of China.
(123)
Por otra parte, la Comisión observa que las autoridades chinas dirigen los préstamos preferenciales a un número limitado de industrias. Por ejemplo, en la Decisión no 40 se establece que las autoridades chinas apoyarán activamente el desarrollo de las industrias de nuevos materiales, y la industria de la fibra de vidrio de filamento se considera industria de nuevos materiales. Además, todas las instituciones financieras tienen orden de facilitar créditos solo a los proyectos fomentados, categoría a la cual pertenecen los proyectos de fibra de vidrio de filamento. También en dicha Decisión figura el compromiso de aplicar «otras políticas preferenciales a los proyectos fomentados».
(124)
Las autoridades chinas alegaron que la Comisión se basó erróneamente en la Decisión no 40, ya que el producto afectado no está clasificado como industria fomentada. Además, incluso si se hubiera aceptado el fomento de dicha industria, las autoridades alegaron que el hecho de basarse en la Decisión no 40 no puede ampliarse a una industria que no está en incluida en la Decisión no 9 («Repertorio de orientación para la reestructuración industrial 2011»).
(125)
Los productores exportadores incluidos en la muestra pertenecen a las categorías de industrias que deben fomentarse, tal como se ha establecido anteriormente (considerandos 67 a 76) y de industrias de alta y nueva tecnología. Por otra parte, contrariamente a la alegación de las autoridades, la fibra de vidrio especial y sus productos, así como los hornos para la producción de vidrio E se incluyen explícitamente en el capítulo XII, punto 6, de la Decisión no 9 (25). Por lo tanto, la alegación es infundada.
Beneficio
(126)
Existe un beneficio en la medida en que los préstamos estatales, o los préstamos concedidos por entidades privadas que reciben órdenes o instrucciones del Gobierno, se conceden en condiciones más favorables de las que podría obtener realmente el beneficiario en el mercado.
Necesidad de contar con una referencia
(127)
La Comisión ha intentado verificar las evaluaciones del riesgo crediticio realizadas por los bancos que prestaban fondos a los productores exportadores incluidos en la muestra durante el período de investigación. Algunos de los productores exportadores registraban pérdidas. No obstante, lograron recibir préstamos de los bancos al tipo de interés de referencia sin ningún recargo por el riesgo relacionado con el empeoramiento de su situación financiera. Por lo tanto, la Comisión tiene motivos para preguntarse si los préstamos a las empresas de fibra vidrio de filamento se basaron en una evaluación diligente de los riesgos y si el tipo de interés se estableció como resultado de tal ejercicio.
(128)
Tal como se explica anteriormente, dado que los préstamos concedidos por los bancos chinos reflejan una sustancial intervención del gobierno en el sector bancario, y no los tipos que cabría encontrar en un auténtico mercado bancario, se ha elaborado una referencia de mercado adecuada con el método descrito a continuación. Además, debido a la falta de cooperación de las autoridades chinas, la Comisión también se ha basado en los datos disponibles a fin de establecer un tipo de interés de referencia adecuado.
(129)
Para elaborar una referencia adecuada de los préstamos concedidos en RMB, parece razonable aplicar los tipos de interés chinos ajustados para reflejar el riesgo normal del mercado. En efecto, en un contexto en que la situación financiera actual de los exportadores se ha establecido sobre un mercado distorsionado de préstamos bancarios y no existe información fiable de los bancos chinos sobre la medida del riesgo y la determinación de calificaciones de solvencia, es preciso no aceptar sin más la solvencia crediticia de los exportadores chinos, sino que debe aplicarse un recargo para tener en cuenta las potenciales repercusiones de las distorsiones del mercado chino sobre su situación financiera.
(130)
Lo mismo sucede para los préstamos denominados en moneda extranjera. Los bonos empresariales con calificación BB y denominaciones pertinentes emitidos durante el período de investigación se utilizaron como valor de referencia.
(131)
Tal como se explica más arriba, se pidió tanto a las autoridades chinas como a los productores exportadores que cooperaron que facilitaran información sobre las políticas de préstamo de los bancos chinos y la manera en que se atribuían los préstamos a los productores exportadores. No obstante, esa información no se facilitó. Por consiguiente, vista la falta de cooperación, dada la totalidad de los datos disponibles y de conformidad con las disposiciones del artículo 28, apartado 6, del Reglamento antisubvenciones de base, resulta apropiado considerar que a todas las empresas de China solo se les podría otorgar el grado más elevado de los bonos que no pertenecen a la categoría de inversión (que es el grado BB en Bloomberg) y aplicar la prima adecuada que puede esperarse sobre los bonos emitidos por las empresas que tienen esta calificación al tipo de préstamo estándar del Banco Popular Chino.
(132)
Por lo tanto, para calcular el tipo de interés de referencia para los préstamos realizados a las empresas de la muestra durante el período de investigación, se calculó una prima de riesgo con la diferencia existente entre los tipos de interés de los bonos emitidos por empresas con calificación BB y los bonos emitidos por empresas con calificación AAA (que es la calificación de solvencia de los bonos emitidos por las autoridades chinas), según lo registrado por Bloomberg. A continuación, se sumó la prima de riesgo a los tipos de préstamos publicados del PBC para los bonos con calificación BB teniendo en cuenta la duración de los préstamos.
(133)
El beneficio de los productores exportadores se calculó como la diferencia entre el interés efectivamente pagado durante el período de investigación por las empresas y el interés que se hubiera pagado si el tipo de interés de referencia se hubiera aplicado a los préstamos. A continuación, este beneficio se expresó como el porcentaje de negocios total de cada productor exportador que cooperó.
(134)
Tras la divulgación, las autoridades chinas alegaron que la Comisión no debería haber mencionado ninguna referencia para el cálculo del beneficio, ya que alegaron que los préstamos se concedieron en condiciones de mercado y, por tanto, no obtuvieron ningún beneficio.
(135)
Como se explica en los considerandos 127 a 130, el mercado de préstamos bancarios de las autoridades chinas está distorsionado y, por tanto, la Comisión considera que el hecho de recurrir a una referencia está plenamente justificado.
(136)
Además, las autoridades chinas alegaron que la elección de la Comisión de esta referencia concreta no estaba suficientemente motivada.
(137)
La Comisión considera que, para elaborar una referencia adecuada de los préstamos, parece razonable aplicar los tipos de interés chinos ajustados para reflejar el riesgo normal del mercado. En efecto, en un contexto en que la situación financiera actual de los exportadores se ha establecido sobre un mercado distorsionado y no existe información fiable de los bancos chinos sobre la medida del riesgo y la determinación de calificaciones de solvencia, es preciso aplicar un recargo para tener en cuenta las potenciales repercusiones de las distorsiones del mercado chino sobre su situación financiera.
d) Conclusión
(138)
Sobre la base de los resultados de la investigación, la Comisión llega a la conclusión de que la industria de la fibra de vidrio de filamento en China se benefició de préstamos preferenciales durante el período de investigación, tanto de bancos de propiedad estatal como de bancos privados. La financiación de la industria de la fibra de vidrio de filamento constituye una subvención en el sentido del Reglamento antisubvenciones de base puesto que existe
a)
una contribución financiera de las autoridades públicas según lo establecido en el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso i);
b)
un mandato e instrucciones de las autoridades, en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iv); y
c)
un beneficio, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3, apartado 2.
(139)
En vista de la existencia de una contribución financiera, de un beneficio para los productores exportadores y de la especificidad, esta subvención está sujeta a medidas compensatorias.
e) Cálculo del importe de la subvención
(140)
En el artículo 6, letra b), del Reglamento antisubvenciones de base, se establece que el beneficio sobre estos préstamos debe calcularse como la diferencia entre el importe del interés pagado y el importe que se pagaría por un préstamo comercial comparable que pudiera obtener la empresa en el mercado. Como se ha señalado anteriormente, ante la ausencia de una evaluación del riesgo significativa, la Comisión estableció un valor de referencia en el mercado para préstamos comerciales comparables.
(141)
El beneficio se ha calculado para el período de investigación como la diferencia entre el interés efectivamente pagado durante el período de investigación y el interés que se hubiera pagado utilizando el valor de referencia.
(142)
Uno de los productores exportadores alegó que la Comisión había utilizado un tipo de interés erróneo efectivamente pagado por la empresa para un préstamo a la hora de calcular el beneficio. Esta alegación se aceptó y la Comisión revisó el cálculo. Sin embargo, el cálculo revisado no tuvo ningún efecto sobre el margen de subvención determinado.
(143)
Los márgenes de subvención calculados para los productores exportadores incluidos en la muestra sobre la base de esta metodología son los siguientes:
Préstamos preferenciales
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Otros regímenes de préstamos preferenciales
(144)
Durante el período de investigación, los productores exportadores incluidos en la muestra no recibieron ninguna contribución financiera en el marco de los restantes regímenes de préstamos preferenciales mencionados en la sección C.3.
5. Programas de ayudas
(145)
Las empresas incluidas en la muestra no recibieron ninguna contribución financiera de «Famous Brands», «China World Top Brands» ni de los «Fondos para la expansión exterior de las industrias de la provincia de Guangdong» durante el período de investigación.
5.1. Ayudas y programas de ayudas específicos
a) Introducción
(146)
Las empresas incluidas en la muestra recibieron ayudas puntuales de distintas autoridades públicas en diferentes niveles que dieron lugar a la obtención de un beneficio durante el período de investigación. Se considera que estas ayudas están comprendidas en las alegaciones de los programas de ayudas en la denuncia, puesto que se alegó que los productores de fibra de vidrio de filamento recibieron ayudas puntuales de los organismos públicos locales y provinciales que supusieron un beneficio, ya que los fondos se recibían sin un examen adecuado.
(147)
La Comisión ofreció a las autoridades chinas la posibilidad de celebrar consultas sobre estas ayudas concretas.
(148)
Las autoridades chinas se opusieron a las consultas alegando que esto no era conforme con el Acuerdo sobre subvenciones y medidas compensatorias («ASMC»), ya que esas consultas tendrían lugar antes del inicio de la investigación y las autoridades chinas soportarían una carga desproporcionada para verificar la información relativa a cada régimen.
(149)
La mayoría de las ayudas correspondía a importes insignificantes. Por lo tanto, la Comisión no las siguió investigando.
(150)
Sin embargo, la Comisión investigó una ayuda en concreto, relativamente importante, destinada a edificar residencias para los empleados de una de las empresas incluidas en la muestra y que se considera vinculada a las alegaciones sobre programas de ayuda incluidas en la denuncia.
b) Conclusión
(151)
El carácter ad hoc de la ayuda mencionada demostró claramente que no estaba disponible para otras empresas y que, por lo tanto, era específica tal como se define en el artículo 4, apartado 2, letra a), del Reglamento antisubvenciones de base. Sobre la base de las pruebas recogidas en relación con la recepción de esta ayuda y a falta de otra información, la Comisión considera que esta ayuda constituye una subvención en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso i), y apartado 2, del Reglamento antisubvenciones de base y que por lo tanto supone un beneficio para el productor exportador afectado.
(152)
Tras la divulgación, la empresa que recibió la ayuda alegó que se le concedió para la renovación de activos fijos, que se amortizan en 50 años. Por tanto, esta subvención debe repartirse en un período de 50 años y solo se debe tener en cuenta la proporción de 1/50, correspondiente al beneficio recibido durante el período de investigación, para el cálculo del margen de subvención.
(153)
La empresa no proporcionó ninguna prueba que justificara un período de amortización de 50 años para las inversiones realizadas en activos fijos, en este caso, un edificio utilizado como residencia para los empleados. El período de amortización real de los activos fijos de una empresa es, por lo general, mucho más breve y se corresponde con un período de 10 a 20 años. Sobre esta base, el beneficio generado por esta ayuda es insignificante y, por tanto, no debería ser objeto de medidas compensatorias.
6. Programas de exenciones y reducciones fiscales directas
6.1. El programa «dos años exentos y tres al 50 %» para las empresas con inversión extranjera
a) Introducción
(154)
El programa «dos años exentos y tres al 50 %» permite a las empresas con inversión extranjera (EIE) no pagar el impuesto de sociedades en los dos primeros años y solamente el 12,5 % en vez del 25 % durante los tres años siguientes.
b) Base jurídica
(155)
La base jurídica de este programa es el artículo 8 de la Ley del impuesto sobre sociedades de la República Popular China para sociedades con inversión extranjera y sociedades extranjeras («ley del impuesto sobre las EIE») y el artículo 72 de las normas de aplicación de dicha ley. Según las autoridades chinas, este programa se había suprimido mediante el artículo 57 de la Ley del impuesto sobre sociedades («ley EIT») de 2008, con un período transitorio hasta finales de 2012. Por lo tanto, la propia ley indica claramente la concesión de un beneficio en virtud de este régimen durante el ejercicio fiscal de 2012.
c) Conclusiones de la investigación
(156)
En virtud del régimen «dos años exentos y tres al 50 %», las empresas obtuvieron beneficios durante el ejercicio financiero de 2012, tras el cual, según las autoridades chinas, el régimen fue suprimido. En cualquier caso, ninguna de las empresas incluidas en la muestra es una empresa de propiedad extranjera que podría optar a este régimen fiscal durante el período de investigación.
d) Conclusión
(157)
Las empresas incluidas en la muestra no recibieron ninguna contribución financiera conforme a este programa durante el período de investigación. La investigación determinó también que, en efecto, las autoridades chinas han suprimido el régimen.
6.2. Empresas de alta y nueva tecnología
a) Introducción
(158)
En virtud de este programa, las empresas que demuestran que cumplen una serie de criterios pueden ser reconocidas como «empresa de alta y nueva tecnología» a fin de beneficiarse de una reducción del 15 % en su impuesto de sociedades en vez de estar sujetas al tipo normal del 25 %.
b) Base jurídica
(159)
La base jurídica de este programa son el artículo 28, apartado 2, de la Ley del impuesto sobre sociedades («ley EIT») de 2008, las medidas administrativas para la determinación de las empresas de alta y nueva tecnología (Guo Ke Fa Huo [2008] No 172) y el artículo 93 del Reglamento de aplicación de la ley EIT, junto con la comunicación de la administración fiscal del Estado sobre las cuestiones relativas al pago del impuesto sobre sociedades de las empresas de alta y nueva tecnología (Guo Shui Han [2008] no 985).
c) Conclusiones de la investigación
(160)
Este régimen se aplica a las empresas de alta y nueva tecnología reconocidas como tales por las autoridades chinas. Para poder acogerse a este régimen las empresas deben ser titulares de importantes derechos de propiedad intelectual independientes y cumplir los siguientes requisitos definidos en la base jurídica:
a)
su producción ha de estar incluida en el sector de productos de alta tecnología que reciben un apoyo estatal fundamental;
b)
sus gastos totales en I+D deben representar entre el 3 % y el 6 % de los ingresos totales por ventas;
c)
sus ingresos procedentes de los productos de alta y nueva tecnología deben representar el 60 % de los ingresos totales por ventas;
d)
el personal de I+D debe representar al 10 % del total de la plantilla; y
e)
deben cumplir los demás requisitos de las medidas administrativas de 2008 para la determinación de las empresas de alta y nueva tecnología.
(161)
Se ha constatado que algunos de los productores exportadores se han acogido a este régimen a fin de pagar el 15 % del impuesto sobre sociedades en lugar del 25 %. Estas empresas, que habían solicitado el reconocimiento de empresas de nueva y alta tecnología, recibieron la notificación oficial de que cumplían los requisitos y de que tenían derecho a presentar su declaración del impuesto de sociedades en consecuencia.
d) Conclusión
(162)
La Comisión considera que este régimen constituye una subvención en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), y del artículo 3, apartado 2, del Reglamento antisubvenciones de base, puesto que existe una contribución financiera en forma de ingresos no percibidos por las autoridades chinas que confiere un beneficio a las empresas afectadas. El beneficio obtenido equivale al ahorro fiscal.
(163)
La subvención es específica a tenor del artículo 4, apartado 2, letra a), del Reglamento antisubvenciones de base, ya que se limita a las empresas que reciben la certificación de empresas de nueva y alta tecnología y cumplen todos los requisitos de las medidas administrativas de 2008. Los productores exportadores incluidos en la muestra recibieron esta certificación. Ni la legislación ni la autoridad que la concede establecieron criterios objetivos de elegibilidad.
(164)
Tras la divulgación, las autoridades chinas impugnaron las conclusiones de la Comisión, sosteniendo que los criterios de elegibilidad eran objetivos y se aplicaban por igual a todas las empresas de China. Por lo tanto, no cumplen el criterio de especificidad.
(165)
La Comisión no acepta esta alegación. La subvención solo está disponible para las empresas con características específicas (empresas de alta y nueva tecnología) y no para todas las industrias y todos los sectores. Además, la elegibilidad tampoco es automática, sino que depende de la concesión del certificado de empresa de alta y nueva tecnología expedido por las autoridades competentes según un procedimiento discrecional. Por lo tanto, el régimen tiene un carácter específico.
(166)
Por lo tanto, la Comisión considera que esta subvención debe estar sujeta a medidas compensatorias.
e) Cálculo del importe de la subvención
(167)
La Comisión ha calculado el importe de la subvención sujeta a derechos compensatorios como la diferencia entre la cuantía del impuesto que normalmente debería pagarse durante el período de investigación y la cuantía del impuesto realmente pagado durante el período de investigación por las empresas afectadas.
Empresas de alta y nueva tecnología
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Reducciones del impuesto sobre sociedades para las EIE que adquieran equipos de fabricación china
a) Introducción
(168)
Este programa permite a una empresa reclamar créditos fiscales por la compra de equipos nacionales si el proyecto es coherente con las políticas industriales de las autoridades chinas. Es posible aplicar un crédito fiscal de hasta el 40 % del coste de compra de equipos nacionales al incremento adicional de la deuda fiscal del año anterior.
b) Base jurídica
(169)
La base jurídica de este programa son las Medidas provisionales en materia de crédito fiscal por el impuesto de sociedades para las inversiones en equipos de fabricación nacional destinados a proyectos de renovación tecnológica, de 1 de julio de 1999, y la Comunicación de la Administración Fiscal del Estado sobre el cese de la aplicación de la deducción del impuesto de sociedades y la política de exención de las inversiones empresariales en adquisición de equipos de fabricación nacional no 52 [2008] de la Administración Fiscal del Estado, en vigor desde el 1 de enero de 2008.
c) Conclusiones de la investigación
(170)
Las autoridades chinas alegaron que se puso término al programa en enero de 2008 de acuerdo con la mencionada Comunicación no 52. No obstante, la investigación ha revelado que una de las empresas incluidas en la muestra se ha beneficiado de este programa durante el período de investigación.
d) Conclusión
(171)
Este programa constituye una subvención ya que concede una contribución financiera en la forma de una condonación de ingresos públicos por parte de las autoridades chinas, con arreglo al artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. Este programa confiere a los receptores un beneficio por un importe igual al ahorro fiscal en el sentido del artículo 3, apartado 2, del Reglamento antisubvenciones de base. Esta subvención es específica de conformidad con el artículo 4, apartado 4, letra b), del Reglamento antisubvenciones de base, ya que el ahorro fiscal está condicionado al uso de productos nacionales con preferencia a los importados.
e) Cálculo del importe de la subvención
(172)
La Comisión ha calculado el importe de la subvención sujeta a derechos compensatorios como la diferencia entre la cuantía del impuesto que normalmente debería pagarse durante el período de investigación y la cuantía del impuesto realmente pagado durante el período de investigación por las empresas afectadas.
(173)
El tipo de subvención establecido con respecto a esta subvención durante el período de investigación para Jiangsu Changhai Group asciende al 0,2 %.
(174)
Tras la divulgación, uno de los productores exportadores alegó que no podía recibir ninguna contribución financiera del régimen «Reducciones del impuesto sobre sociedades para las EIE que adquieran equipos de fabricación china», ya que no es una empresa con capital extranjero. Por tanto, la Comisión le atribuyó erróneamente una prestación en virtud de este régimen a partir de los datos disponibles. También alegó que se advirtieron errores de cálculo leves. Las dos alegaciones se aceptaron y el cálculo del margen de subvención se revisó en consecuencia.
6.4. Otros regímenes de exenciones y reducciones fiscales directas
(175)
También se investigó la compensación de impuestos por actividades de I+D. No obstante, esta medida correspondía a importes insignificantes. Por lo tanto, la Comisión no la siguió investigando.
(176)
Durante el período de investigación, los productores exportadores incluidos en la muestra no recibieron ninguna contribución financiera en el marco de los restantes programas de exenciones fiscales mencionados en la sección C.3.
7. Programas relativos a impuestos indirectos y aranceles de importación
7.1. Exenciones del IVA y reducciones de los aranceles de importación por la utilización de equipos importados
a) Introducción
(177)
Este programa establece una exención del IVA y de los aranceles de importación sobre las importaciones de bienes de equipo utilizados en la producción, en favor de empresas con inversión extranjera o empresas nacionales. Para beneficiarse de la exención, el equipo no debe estar incluido en una lista de equipos no subvencionables y la empresa solicitante ha de obtener un certificado de proyecto fomentado por el Estado expedido por las autoridades chinas o por la Comisión Nacional de Desarrollo y Reforma de conformidad con la legislación pertinente en materia de inversión, fiscalidad y aduanas.
b) Base jurídica
(178)
La base jurídica de este programa la constituyen la «Circular del Consejo de Estado sobre la adaptación de los regímenes fiscales relativos a las importaciones de bienes de equipo» (Circular of the State Council on Adjusting Tax Policies on Imported Equipment), Guo Fa no 37/1997; la «Comunicación del Ministerio de Hacienda, de la Administración General de Aduanas y de la Administración Fiscal del Estado sobre la adaptación de determinados regímenes preferenciales de derechos de importación» (Notice of the Ministry of Finance, the General Administration of Customs and the State Administration of Taxation on the Adjustment of Certain Preferential Import Duty Policies); el «Anuncio no 43 del Ministerio de Hacienda, de la Administración General de Aduanas y de la Administración Fiscal del Estado (2008)» (Announcement of the Ministry of Finance, the General Administration of Customs and the State Administration of Taxation [2008] no 43); la «Comunicación no 316 2006 de la Comisión Nacional de Desarrollo y Reforma, de 22 de febrero de 2006, sobre los asuntos pertinentes relativos a la gestión de la carta de confirmación sobre los proyectos realizados con financiación nacional o extranjera cuyo desarrollo fomenta el Estado» (Notice of the NDRC on the relevant issues concerning the Handling of Confirmation letter on Domestic or Foreign-funded Projects encouraged to develop by the State, No. 316 2006 of 22 February 2006); y el «Repertorio de artículos de importación respecto de los que ni las empresas con inversión extranjera ni las empresas nacionales pueden disfrutar de una exención de derechos» (Catalogue on Non-duty-exemptible Articles of importation for either FIEs or domestic enterprises), de 2008.
c) Conclusiones de la investigación
(179)
Todas las empresas incluidas en la muestra se beneficiaron de este régimen.
d) Conclusión
(180)
Se considera que este programa proporciona una contribución financiera en forma de condonación de ingresos por parte de las autoridades chinas, en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), ya que las empresas con inversión extranjera y otras empresas nacionales subvencionables están exentas del pago del IVA u otras tarifas que de otro modo tendrían que abonar. Por consiguiente, otorga un beneficio a las empresas receptoras en el sentido del artículo 3, apartado 2, del Reglamento antisubvenciones de base. El programa es específico en el sentido del artículo 4, apartado 2, letra a), del Reglamento antisubvenciones de base, pues la legislación en virtud de la cual actúa la autoridad otorgante limita su acceso a empresas que invierten dentro de determinadas categorías de negocio definidas exhaustivamente por la legislación y pertenecientes a la categoría fomentada o a la categoría restringida B del «Repertorio de orientación para las industrias de inversión extranjera y transferencia de tecnología», o bien, a aquellas que se ajustan al «Repertorio de industrias, productos y tecnologías clave cuyo desarrollo fomenta el Estado».
(181)
Tras la divulgación, las autoridades chinas impugnaron las conclusiones de la Comisión, sosteniendo que los criterios de elegibilidad eran objetivos y se aplicaban por igual a todas las empresas de China. Por lo tanto, no cumplen el criterio de especificidad. Sin embargo, las autoridades chinas no hicieron referencia a ninguna disposición concreta de la legislación que justificara su opinión y no aportaron ninguna prueba concluyente para establecer que la elegibilidad es automática.
(182)
Las autoridades chinas y uno de los productores exportadores alegaron también que la Comisión no puede aplicar medidas compensatorias a los posibles beneficios relacionados con el IVA que pudieran haber recibido las tres empresas de la muestra, ya que las exenciones del IVA concedidas en el pasado ya no se podían aplicar desde el año 2009. Por tanto, aun suponiendo que exista un período de amortización medio de 5 a 10 años para el equipo importado en cuestión, el supuesto beneficio caducaría antes de la imposición de las medidas, o bien sería poco probable que continuara durante el período completo de cinco años de las medidas.
(183)
La Comisión señala que el período de amortización de algunos de los equipos importados es muy superior a los 10 años y podría durar hasta 15 o 20 años en algunos casos. En cualquier caso, la Comisión no aplicó medidas compensatorias a los beneficios procedentes de cualquiera de las compras realizadas después de 2009 del equipo importado. Por otra parte, las autoridades chinas reconocen que las empresas aún podrían beneficiarse del régimen «poco después» de la imposición de las medidas. Por tanto, se rechaza este argumento.
e) Cálculo del importe de la subvención
(184)
El importe de la subvención sujeta a medidas compensatorias se calcula en función del beneficio que se determina ha sido conferido a los receptores de la misma durante el período de investigación. Se considera que el beneficio concedido a los receptores es la exención del IVA y los derechos sobre los bienes de equipo importados. Para garantizar que el importe sujeto a medidas compensatorias solo cubriera el período de investigación, el beneficio recibido se amortizó según la vida útil del equipo de acuerdo con los procedimientos contables ordinarios del productor exportador.
(185)
El tipo de la subvención establecido con respecto a este régimen durante el período de investigación para los productores exportadores incluidos en la muestra asciende a:
Exenciones del IVA y reducciones de los aranceles de importación por la utilización de equipos importados
Empresa/Grupo
Tipo de la subvención
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Otros regímenes de exenciones y reducciones fiscales indirectas
(186)
Durante el período de investigación, los productores exportadores incluidos en la muestra no recibieron ninguna contribución financiera en el marco de los restantes programas de exenciones fiscales indirectas mencionados en la sección C.3.
8. Suministro gubernamental de mercancías y servicios por una remuneración inferior a la adecuada
8.1. Suministro de materias primas, suministro de electricidad, suministro de agua
(187)
No se encontraron subvenciones vinculadas a la adquisición de materias primas, agua o electricidad por parte de los productores exportadores incluidos en la muestra durante el período de investigación.
8.2. Concesión de derechos de uso del suelo
a) Introducción
(188)
En China, no se permite a las empresas comprar terrenos directamente, sino solo comprar un derecho de uso del suelo a las autoridades locales.
b) Base jurídica
(189)
La Ley de gestión del suelo de la República Popular China estipula que la tierra es propiedad del pueblo y no puede comprarse ni venderse, pero fija las condiciones en las que pueden venderse los derechos de uso del suelo a las empresas mediante licitación, oferta de precios o subasta.
c) Conclusiones de la investigación
(190)
En principio, un sistema de subasta permitiría al mercado determinar el precio de un derecho de uso del suelo particular y, por tanto, el precio se fijaría de manera independiente. Sin embargo, las autoridades chinas indicaron que, en todo caso, establecen un precio mínimo para cada categoría de suelo (el suelo se clasifica de 1 a 15 en función de la calidad de la parcela), por debajo del cual no puede caer el precio de los derechos de uso del suelo.
(191)
Las autoridades chinas también controlan la oferta de suelo, limitando a través de cuotas para cada provincia y año la superficie del suelo para la que pueden venderse derechos de uso con fines industriales o residenciales.
(192)
En cualquier caso, la Comisión no encontró ninguna prueba de que el precio del derecho de uso del suelo pagado por los productores exportadores incluidos en la muestra se hubiera fijado de manera independiente mediante subasta. El productor exportador al que se adjudicaba el suelo ofrecía el precio de partida y, en la medida en que era el único licitador, se le concedía el derecho de uso del suelo. Tras la divulgación, las autoridades chinas declararon que no estaban de acuerdo con las conclusiones de la Comisión sobre el hecho de que no existe ningún mercado operativo para la venta de derechos de uso del suelo en China. Sin embargo, no proporcionaron ningún argumento nuevo para apoyar esta afirmación.
(193)
Las conclusiones de la investigación confirman que la situación en relación con el suministro y la adquisición de suelo en China no está clara y es poco transparente y que a menudo los precios son fijados de manera arbitraria por las autoridades. Las autoridades fijan los precios con arreglo al sistema de evaluación del suelo urbano, según el cual, al fijar el precio de terrenos industriales, se debe tener en cuenta, entre otros criterios, la política industrial (29).
(194)
También la información independiente públicamente accesible sugiere que en China los terrenos se suministran por debajo de los precios normales del mercado (30).
(195)
En efecto, las empresas incluidas en la muestra pagaron el precio fijado por las autoridades chinas. El derecho de uso del suelo se ofrece a cambio de una remuneración inferior a la adecuada si se compara con una referencia de mercado, que se indica en la letra e).
(196)
La situación del suelo en China se examina también en el documento de trabajo del FMI, que confirma que la concesión de derechos de uso del suelo a las industrias chinas no respeta las condiciones de mercado (31).
d) Conclusión
(197)
La Comisión llega a la conclusión de que la concesión de derechos de uso del suelo por parte de las autoridades chinas debe considerarse una subvención en el sentido del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iii), y del artículo 3, apartado 2, del Reglamento antisubvenciones de base, en forma de suministro de bienes que confiere un beneficio a las empresas. Dado que la investigación no puso de manifiesto la existencia de un mercado operativo para la venta de derechos de uso del suelo en China, el recurso a un valor de referencia externo [véase la letra e)] demuestra que el importe abonado por los exportadores incluidos en la muestra a cambio de los derechos de uso del suelo es inferior al precio del mercado.
(198)
La subvención es específica en el sentido del artículo 4, apartado 2, letras a) y c), del Reglamento antisubvenciones de base, ya que la Decisión no 40 del Consejo de Estado exige a las autoridades públicas que garanticen el suministro del suelo a las industrias fomentadas, entre las que se encuentra la industria de la fibra de vidrio de filamento, tal como se explica en detalle en los considerandos 67 a 82. El artículo 18 de la Decisión no 40 establece claramente que las industrias consideradas «restringidas» no tendrán acceso a los derechos de uso del suelo.
e) Cálculo del margen de subvención
(199)
El beneficio es la diferencia entre el precio pagado por los derechos de uso del suelo y una referencia externa adecuada.
(200)
La Comisión considera el Taipéi Chino como referencia externa adecuada por las siguientes razones:
a)
el nivel de desarrollo económico, el PIB y la estructura económica en el Taipéi Chino y en la mayoría de las provincias y ciudades de China en la que están localizados los productores exportadores incluidos en la muestra son comparables;
b)
la proximidad geográfica de China y el Taipéi Chino;
c)
el alto grado de desarrollo de las infraestructuras industriales en el Taipéi Chino y en muchas provincias chinas;
d)
los fuertes lazos económicos y los importantes intercambios comerciales entre el Taipéi Chino y China;
e)
la gran densidad de población en muchas de las provincias de China y del Taipéi Chino;
f)
la similitud entre el tipo de suelo y las operaciones utilizadas para construir la referencia pertinente en el Taipéi Chino y en China; y
g)
las características demográficas, lingüísticas y culturales comunes entre el Taipéi Chino y China.
(201)
Tras la divulgación, las autoridades chinas cuestionaron el uso del Taipéi Chino como referencia, alegando que la densidad de población en el Taipéi Chino es varias veces superior a la de China, lo que hace que la situación y los precios del suelo de los dos países no sean comparables. No obstante, la Comisión considera que, por las numerosas razones expuestas en el considerando anterior, la selección de la referencia está debidamente justificada.
(202)
Por otra parte, tras la divulgación, uno de los productores exportadores incluidos en la muestra sugirió que el uso del Taipéi Chino no era adecuado para las condiciones económicas de la provincia concreta en la que se encontraban, pero no propuso ninguna alternativa. Además, alegó que la proximidad geográfica de China y el Taipéi Chino no se debería considerar como un criterio válido para la selección de esta referencia concreta, pero no justificó su alegación. Dada la falta de sugerencias para una referencia alternativa, se confirma el uso del Taipéi Chino.
(203)
Teniendo en cuenta todos estos factores, la Comisión concluyó que, en condiciones de mercado, los precios de los derechos de uso del suelo en China para los productores exportadores incluidos en la muestra serían muy similares a los precios del suelo en el Taipéi Chino.
(204)
A fin de fijar un precio de referencia para el suelo en cada año civil, se tomaron los precios medios del suelo en el Taipéi Chino en 2012 establecidos por el Departamento de Industria del Ministerio de Asuntos Económicos y se ajustaron retroactivamente para tener en cuenta la inflación y el aumento del PIB. Como los derechos de uso del suelo son válidos durante un período de 50 años y se amortizan sobre esta base, el beneficio en el período de investigación corresponderá a 1/50 de la diferencia entre el precio de referencia y el precio realmente pagado.
(205)
El tipo de subvención establecido para el suministro del suelo por una remuneración inferior a la adecuada es el siguiente:
Suministro de derechos de uso del suelo a cambio de una remuneración inferior a la adecuada
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Conclusión sobre la subvención
(206)
De conformidad con las disposiciones del Reglamento antisubvenciones de base, la Comisión ha calculado el importe de las subvenciones sujetas a derechos compensatorios para las empresas investigadas y para cada régimen, y ha sumado estas cifras para calcular el importe total de la subvención para cada productor exportador durante el período de investigación.
(207)
Para calcular los márgenes de subvención globales que se indican más adelante, la Comisión ha calculado en primer lugar el porcentaje de la subvención, que es la relación entre el importe de la subvención y el volumen total de negocios de la empresa. Este porcentaje se ha utilizado a continuación para calcular la subvención aplicada a las exportaciones del producto afectado a la Unión durante el período de investigación.
(208)
A continuación, se ha calculado el importe de la subvención por tonelada del producto afectado exportado a la Unión durante el período de investigación y los márgenes calculados como porcentaje del valor de coste, seguro y flete («cif») de las mismas exportaciones por tonelada.
(209)
De conformidad con el artículo 15, apartado 3, del Reglamento antisubvenciones de base, el margen total de subvención para las empresas que cooperaron y que no fueron incluidas en la muestra se calcula a partir del margen total medio ponderado de subvención establecido para las empresas que cooperaron incluidas en la muestra, excluido el Grupo al que pertenece el productor exportador sujeto a las disposiciones del artículo 28, apartado 1.
Nombre de la empresa
Margen de subvención
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Otras empresas que cooperaron
10,2 %
D. PERJUICIO
1. Producción de la Unión e industria de la Unión
(210)
Durante el período de investigación, ocho productores en la Unión fabricaban el producto similar. Constituyen la «industria de la Unión» en el sentido del artículo 4, apartado 1, del Reglamento antidumping de base y del artículo 9, apartado 1 del Reglamento antisubvenciones de base.
(211)
La producción total de la Unión durante el período de investigación se estableció entre 530 000 y 580 000 toneladas. Para establecer esa cifra, la Comisión utilizó toda la información disponible sobre la industria de la Unión facilitada por la APFE. Como se ha indicado en el considerando 17, para la muestra se seleccionaron las plantas de fabricación de tres productores de la Unión que representaban el 52 % de la producción total del producto similar en la Unión.
(212)
Sobre la base de la información incluida en la denuncia/solicitud de reconsideración, donde se dan a conocer los indicadores macroeconómicos reales de los demandantes/solicitantes, y del hecho de que solo un número muy limitado de los productores de la Unión no formaba parte de los demandantes/solicitantes, parece conveniente no revelar los indicadores macroeconómicos agregados reales relacionados con todos los productores de la Unión, ya que sería factible para cualquier parte interesada deducir las cifras concretas individuales que faltan de los no denunciantes/solicitantes.
(213)
Tras la divulgación definitiva de la información, las autoridades chinas se opusieron al tratamiento confidencial y la provisión de rangos del consumo total de la Unión y otros datos de indicadores de perjuicio macroeconómicos.
(214)
Después de la presentación de la solicitud correspondiente y tras proporcionar una justificación suficiente, la Comisión tiene la obligación de respetar los datos confidenciales de los productores que no eran demandantes. La divulgación de los indicadores macroeconómicos precisos permitiría identificar datos confidenciales de estos productores y afectaría a sus intereses. Por lo tanto, se rechaza esta alegación.
2. Consumo de la Unión
(215)
La Comisión estableció el consumo de la Unión a partir: i) del volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión según datos facilitados por la APFE y ii) de las importaciones procedentes de terceros países según datos extraídos de Eurostat (COMEXT).
(216)
El consumo de la Unión evolucionó como sigue:
Cuadro 1
Consumo de la Unión (toneladas métricas)
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Consumo total de la Unión
700 000-750 000
680 000-730 000
710 000-760 000
720 000-770 000
Índice (2010 = 100)
100
97
101
103
Fuente: Datos facilitados por la APFE y Eurostat (COMEXT).
(217)
Entre 2010 y el período de investigación, el consumo de la Unión aumentó aproximadamente un 3 %.
(218)
Tras la divulgación definitiva de la información, un usuario alegó que el consumo de la Unión cayó casi un 30 % en 2009. Ante esa perspectiva, alegan que un aumento del 3 % desde 2010 no es significativo. Sin embargo, la Comisión no consideró este aumento significativo, pero señaló que el consumo aumentó durante el período considerado.
3. Importaciones procedentes del país afectado
3.1. Volumen y cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping y subvenciones
(219)
El siguiente análisis abarca las importaciones objeto de dumping y subvenciones de los mismos productores chinos y el mismo período de investigación.
(220)
El volumen de las importaciones procedentes de China del producto afectado evolucionó como sigue:
Cuadro 2
Volumen de importaciones (toneladas métricas), cuota de mercado
2009
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Volumen de importaciones (en toneladas)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Índice (2010 = 100)
65
100
72
82
86
Índice (2009 = 100)
100
154
110
127
132
Cuota de mercado
13 %-18 %
19 %-24 %
13 %-18 %
15 %-20 %
15 %-20 %
Índice (2010 = 100)
87
100
73
81
83
Índice (2009 = 100)
100
115
84
93
97
Fuente: Eurostat (COMEXT).
(221)
Durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de China disminuyó un 14 % y su cuota de mercado un 17 %. Sin embargo, 2010 no es un año de referencia y las tendencias de las importaciones se analizarían de manera más precisa si se examinara también el año 2009, como se muestra en el cuadro anterior. 2010 se caracterizó por una importante acumulación por parte de los importadores de la Unión de productos de fibra de vidrio de filamento chinos antes de la imposición de los derechos provisionales en septiembre de 2010. De hecho, la investigación reveló que durante los nueve primeros meses de 2010 se importaron cantidades mucho más grandes de lo habitual procedentes de China. Las importaciones procedentes de China ascendieron a 99 000 toneladas aproximadamente en 2009, mientras que en 2010 fueron superiores a 152 000 toneladas y luego se redujeron en 2011 a unas 109 000 toneladas. La tendencia muestra un claro aumento de las importaciones desde 2009 en adelante. A partir de 2011, las importaciones chinas aumentaron un 20 % en volumen, lo que dio lugar a una recuperación de cuota de mercado de 2 puntos porcentuales.
(222)
Varias de las partes reiteraron sus alegaciones sobre el hecho de que las importaciones procedentes de China y su cuota de mercado disminuyeron entre 2010 y el final del período de investigación, y que, por tanto, no se ha demostrado un aumento significativo de las importaciones como se establece en el artículo 3, apartado 2, del Acuerdo antidumping y el artículo 15, apartado 2, del ASMC. Por otra parte, alegan que el año 2009 no es un año de referencia apropiado por las siguientes razones: i) no existe ninguna base jurídica en el Reglamento antidumping de base y el Reglamento antisubvenciones de base y, además, el Grupo Especial de tuberías de acero de México sostuvo que «una autoridad investigadora no puede utilizar subconjuntos temporales dentro de un período», ii) no hay pruebas para la alegación de que las importaciones realizadas en 2010 fueron el resultado de la acumulación, y iii) los datos de 2009 no se han tenido en cuenta para ningún otro aspecto de la evaluación del perjuicio, por lo que dicha evaluación no es objetiva.
(223)
En cuanto a las alegaciones primera y tercera, el Reglamento antidumping de base y el Reglamento antisubvenciones de base, siendo la legislación aplicable, no detallan el período que se debe tener en cuenta para analizar las tendencias. Por tanto, no hay ningún motivo por el que el año 2009 no se pueda tener en cuenta para analizar las tendencias de las importaciones procedentes de China. Esto no significa que el análisis no sea objetivo, sino que, por el contrario, completa el análisis realizado respecto a la situación de la industria de la Unión. Solo en lo que respecta a los indicadores de perjuicio específicos relacionados con las importaciones chinas, el año 2009 se tuvo en cuenta además del período considerado, como se explica en el considerando 219. Para los demás indicadores de perjuicio, no existe ningún motivo objetivo por el que no se puedan tomar plenamente en consideración todos los años del período considerado.
(224)
En cuanto a la segunda alegación, el efecto de acumulación se muestra claramente en los datos mensuales de las importaciones obtenidos a partir de la base de datos según lo estipulado en el artículo 14.6 del Reglamento antidumping de base (véase el gráfico 1 a continuación) (34). Antes de la imposición de las medidas provisionales, las importaciones del producto afectado de China aumentaron considerablemente en el segundo y tercer trimestre de 2010 (para su consumo antes de finales de 2010/principios de 2011 debido a una vida útil limitada). Esto no se correspondía con un aumento similar en el consumo, lo que indica que estas importaciones se hicieron con fines de acumulación en previsión de las medidas que se iban a imponer. Las autoridades chinas no aportaron ninguna otra explicación de este aumento y, por tanto, la Comisión puede considerar razonablemente que la acumulación tuvo lugar antes de la imposición de las medidas provisionales a finales de 2010. Esto se demuestra, además, por el hecho de que el nivel de las importaciones mensuales de China en el período comprendido entre la aplicación de las medidas provisionales y las definitivas (cuarto trimestre de 2010 y primer trimestre de 2011) era muy bajo. Cuando se redujeron las medidas en la fase definitiva (en marzo de 2011), los niveles de importaciones mensuales aumentaron de nuevo hasta un nivel estable.
Gráfico 1
Importaciones del producto afectado procedentes de China (cantidad mensual)
Fuente: Base de datos del artículo 14, apartado6
3.2. Precios de las importaciones objeto de dumping y subvenciones
(225)
Los precios de las importaciones chinas (excluidos los derechos antidumping en vigor) evolucionaron como sigue:
Cuadro 3
Precios de importación
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Precio cif medio (EUR/tonelada)
911
877
892
834
Índice (2010 = 100)
100
96
98
92
Fuente: Eurostat (COMEXT).
(226)
Los precios cif de las importaciones chinas (excluidos los derechos antidumping en vigor) pasaron de 911 EUR/tonelada a 834 EUR/tonelada durante el período considerado. Esto representa una disminución del 8 % durante el período considerado.
(227)
Las autoridades chinas y un usuario alegaron que la comparación de los precios medios de las importaciones a falta de un análisis de la mezcla de productos era engañosa. Las autoridades chinas alegaron además que la mayoría de las importaciones procedentes de China estaban integradas por el tipo de producto más barato, es decir, rovings.
(228)
Contrariamente a la alegación, la mezcla de productos se tomó plenamente en consideración en el análisis, puesto que la Comisión comparó los precios de venta de los productores exportadores chinos con los de los productores de la Unión incluidos en la muestra por tipo de producto. Se utilizó este mismo enfoque en la investigación original.
(229)
Tras la divulgación definitiva de la información, las autoridades chinas solicitaron los precios de las importaciones chinas por tipo de producto en el cuadro 3, dado que los datos por tipo de producto se utilizaron para los cálculos del margen de perjuicio y subcotización.
(230)
El precio medio de las importaciones chinas incluido en el cuadro 3 se utiliza para demostrar la tendencia durante el período considerado. A efectos de estas tendencias, el uso de precios medios resulta adecuado. Para la determinación de los cálculos del margen de perjuicio y subcotización, se utilizaron los datos por tipo de producto.
(231)
Para determinar la subcotización de precios durante el período de investigación, se compararon los precios de venta medios ponderados por tipo de producto que los productores de la Unión incluidos en la muestra cobraban a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados al precio de fábrica, con los correspondientes precios medios ponderados por tipo de producto de las importaciones de los productores chinos incluidos en la muestra cobrados al primer cliente independiente en el mercado de la Unión, establecidos a partir del precio cif con los ajustes pertinentes para tener en cuenta los derechos de aduana, los derechos antidumping y los costes posteriores a la importación. La comparación de los precios se efectuó por tipo de producto para las transacciones de la misma fase comercial. El resultado de la comparación se expresó como un porcentaje del precio en fábrica medio ponderado de los productores de la Unión incluidos en la muestra durante el período de investigación. Para un importante exportador chino a la Unión, el resultado mostró un margen de subcotización del 2 %, a pesar de las medidas antidumping (y los derechos de aduana) vigentes que se sumaron al precio de importación. La gran mayoría del resto de importaciones se realizaron a niveles de precios comparables a los precios de la Unión.
(232)
Tras la divulgación definitiva de la información, un productor exportador alegó que existían algunas inexactitudes en los valores cif de 3 NCP.
(233)
La alegación era correcta y la Comisión ajustó los valores cif correspondientes que dieron lugar a un pequeño cambio en los márgenes de subcotización y malbaratamiento de este productor exportador (véase el considerando 440).
(234)
Varias de las partes alegaron que no existía una subcotización de los precios importante durante el período de investigación. Afirmaron que un margen de subcotización del 2 % para un único exportador es un margen casi de minimis y no puede considerarse significativo. Además, hacen referencia a la práctica de la Comisión en la que se considera que la subcotización de precios limitada o la subcotización de precios del 6 % no tiene ningún efecto en el nivel general de precios de la Unión debido al volumen de exportaciones limitado.
(235)
A pesar de los derechos antidumping en vigor, todavía existe la subcotización. La referencia a la práctica de la Comisión es engañosa. En el caso del «carbonato sódico denso» (35), se consideró que la subcotización de precios del 6 % no tuvo prácticamente ningún efecto en el nivel general de los precios debido al volumen de las importaciones limitado combinado con una cuota de mercado del 1,4 % del país exportador. En cambio, la cuota de mercado de China en el período de investigación se sitúa entre 15 % y el 20 %. En el caso de «determinados sistemas de lectura óptica por láser» (36) se hace referencia a la subcotización de precios limitada de las importaciones afectadas en vista de: i) un aumento considerable del consumo de la Unión (129 %) y ii) la naturaleza del producto afectado, un producto no homogéneo con una gran variedad de características y diferencias técnicas y objeto de un rápido desarrollo tecnológico. En las presentes investigaciones, el mercado del producto afectado tiene una naturaleza totalmente diferente y, por tanto, la magnitud de la subcotización de precios se debe tener en cuenta en ese contexto de mercado en particular. El producto afectado es un producto básico de refuerzo homogéneo en un mercado que es bastante estable. Este tipo de mercado es más sensible a las diferencias de precios e incluso una pequeña diferencia de precio puede tener un gran impacto en el mercado. El hecho de que no se produjera una mayor subcotización, por tanto, no cambia las conclusiones de la Comisión. Por el contrario, este elemento se tomó plenamente en consideración en la evaluación. En cualquier caso, cada caso se evalúa en función de sus propias características, mientras que la situación de perjuicio consta de muchos indicadores y ninguno de ellos puede tener una importancia decisiva.
4. Situación económica de la industria de la Unión
(236)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento antidumping de base y el artículo 8, apartado 4, del Reglamento de antisubvenciones de base, el examen de los efectos de las importaciones objeto de dumping y subvenciones sobre la industria de la Unión incluyó una evaluación de todos los indicadores económicos pertinentes que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
(237)
Como se indica en los considerandos 17 a 25, se utilizó el muestreo para determinar el posible perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(238)
Para determinar el perjuicio, la Comisión estableció una distinción entre indicadores de perjuicio macroeconómicos y microeconómicos. La Comisión evaluó los indicadores macroeconómicos sobre la base de los datos facilitados en la denuncia y en la solicitud de reconsideración, así como en las posteriores observaciones y los cotejó, en la medida de lo posible, con las estadísticas. Los datos eran relativos a todos los productores de la Unión. La Comisión evaluó los indicadores microeconómicos sobre la base de los datos incluidos en las respuestas al cuestionario por parte de los productores de la Unión incluidos en la muestra. Se consideró que ambos grupos de datos eran representativos de la situación económica de la industria de la Unión.
(239)
Los indicadores macroeconómicos son: producción, capacidad de producción, utilización de la capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado, crecimiento, empleo, productividad, magnitud de los márgenes de dumping y subvención, y recuperación respecto de prácticas de dumping o subvención anteriores.
(240)
Los indicadores microeconómicos son: precios medios por unidad, coste unitario, costes laborales, existencias, rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital.
5. Indicadores macroeconómicos
5.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(241)
En la industria de la Unión es habitual la variación en la producción anual, dado que hay que reconstruir los hornos cada siete a diez años, lo que genera un mayor volumen de producción en el año anterior a fin de aumentar las existencias y una disminución del volumen de producción en el año en que el horno está fuera de servicio para su reconstrucción. Cuando el horno está fuera de servicio para una reconstrucción, la capacidad de producción del año en curso también será inferior.
(242)
Teniendo en cuenta estas salvedades, el total de la producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad de la Unión evolucionaron como sigue durante el período considerado:
Cuadro 4
Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Volumen de producción (en toneladas)
560 000-610 000
580 000-630 000
510 000-560 000
530 000-580 000
Índice
100
103
92
95
Capacidad de producción (en toneladas)
670 000-720 000
680 000-730 000
650 000-700 000
640 000-690 000
Índice
100
101
97
96
Utilización de la capacidad
84 %
86 %
81 %
84 %
Índice
100
102
95
99
Fuente: Datos facilitados por la APFE.
(243)
En el contexto de un aumento del consumo en la Unión (3 %), la producción de la industria de la Unión del producto similar disminuyó un 5 % entre 2010 y el período de investigación. La capacidad de producción también disminuyó aproximadamente un 4 % entre 2010 y el período de investigación. La utilización de la capacidad permaneció relativamente estable durante el período considerado, a excepción de una caída en 2012.
(244)
Entre 2011 y 2012, se observa una caída de la producción de 11 puntos porcentuales y una caída de la capacidad de producción de 4 puntos porcentuales. Esto se produjo a consecuencia de la reestructuración de la industria de la Unión y el cierre de algunas de sus plantas. El productor de fibra de vidrio de filamento Ahlstrom cesó su producción a finales de 2011 y la planta de Owens Corning Vado Ligure en Italia cerró en 2012, ya que no se pudieron recuperar de las importaciones objeto de dumping. No obstante, la industria de la Unión considera que, tras la reestructuración y una vez que se restablezcan condiciones equitativas, podrá seguir siendo una industria viable, lo que explica por qué sigue invirtiendo en la reconstrucción de los hornos existentes.
(245)
Tras la divulgación definitiva de la información, las autoridades chinas alegaron que la Comisión hacía referencia a una duración de los hornos inferior a la media y que, por tanto, existen deficiencias considerables en las inversiones de los productores de la Unión o en el uso de los hornos.
(246)
Se ha demostrado que las decisiones relacionadas con la reconstrucción de los hornos de la industria de la Unión se basaban en las consideraciones sobre producción y eficiencia energética. No había indicios de que la vida útil de los hornos aplicada por los productores de la Unión incluidos en la muestra no era una buena práctica en la industria ni estaba en línea con los requisitos de la mezcla de productos.
(247)
Varias de las partes alegaron que un período más largo que el que está comprendido entre el año 2010 y el período de investigación debe considerarse de forma específica debido a los costes de reconstrucción de los hornos, que afectarían a todos los indicadores macroeconómicos y microeconómicos. Las autoridades chinas indicaron que no se proporcionaron datos ni información sobre los años en los que los productores de la Unión comenzaron la reconstrucción de los hornos.
(248)
La reconstrucción de los hornos es inherente a la industria y recurrente. Es esencial para garantizar la continuidad de las operaciones y para mantener la capacidad. Las inversiones en I+D realizadas están vinculadas directamente a la capacidad operativa y al desarrollo de productos adaptados a las necesidades del cliente. Por tanto, estas inversiones no son excepcionales para el período considerado. Cualquiera que sea el período de tiempo considerado, siempre se observarán los efectos de las reparaciones o reconstrucciones de los hornos sobre el volumen de producción. La información específica de las empresas durante la realización de las reconstrucciones se considera confidencial.
(249)
Un usuario alegó también que la industria de la Unión pudo evitar cualquier efecto perjudicial (de las importaciones objeto de subvenciones y dumping), ya que la utilización de la capacidad permaneció relativamente estable durante el período comprendido entre el año 2010 y el final del período de investigación.
(250)
La producción del producto similar es un proceso continuo que no se puede adaptar a las fluctuaciones de la demanda a corto plazo. La utilización de la capacidad relativamente estable ha de verse a la luz de una disminución de la capacidad de producción. Por tanto, se rechaza la alegación.
5.2. Volumen de ventas y cuota de mercado
(251)
Los volúmenes de ventas en el mercado libre de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, así como los volúmenes de ventas cautivas en el mercado de la Unión y las cuotas de mercado correspondientes durante el período considerado son los siguientes:
Cuadro 5
Volumen de ventas y cuota de mercado
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Volumen de ventas en el mercado libre de la Unión (en toneladas)
420 000-470 000
390 000-440 000
400 000-450 000
420 000-470 000
Índice
100
94
96
99
Cuota de mercado de las ventas en el mercado libre
58 %-63 %
56 %-61 %
55 %-60 %
56 %-61 %
Índice
100
96
95
97
Volumen de ventas cautivas en el mercado de la Unión (en toneladas)
20 000-70 000
30 000-80 000
30 000-80 000
30 000-80 000
Índice
100
114
123
121
Cuota de mercado de las ventas cautivas
4 %-9 %
5 %-10 %
5 %-10 %
5 %-10 %
Índice
100
117
122
118
Fuente: Datos facilitados por la APFE.
(252)
Durante el período considerado, el volumen de ventas en el mercado libre de la industria de la Unión de productos de fibra de vidrio de filamento (es decir, a clientes no vinculados) disminuyó ligeramente un 1 %. No obstante, en el contexto de un aumento del consumo de la Unión del 3 %, esto se tradujo en un descenso de la cuota de mercado de la industria de la Unión, que pasó del 58-63 % en 2010 al 56-61 % durante el período de investigación. El menor volumen de ventas en 2011 es consecuencia del efecto de acumulación de las importaciones chinas en 2010, que llegaron al mercado gradualmente en 2011.
(253)
Durante el período considerado, las ventas cautivas de la industria de la Unión representaban entre el 11 y el 14 % de las ventas totales (mercado libre y ventas cautivas) de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. Las ventas cautivas en el mercado tienen una tendencia al alza entre 2010 y 2012 y, posteriormente, se estabilizan en el período de investigación. El aumento de las ventas cautivas en el mercado observado entre 2010 y 2011 se limita a la observación de las cifras absolutas.
5.3. Empleo y productividad
(254)
El empleo y la productividad de los productores de la Unión evolucionaron como sigue durante el período considerado:
Cuadro 6
Empleo y productividad
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Número de trabajadores
3 450-3 950
3 350-3 850
3 200-3 700
3 000-3 500
Índice
100
97
95
89
Productividad (unidades por trabajador)
153
163
150
164
Índice
100
106
98
107
Fuente: Datos facilitados por la APFE.
(255)
El nivel de empleo de los productores de la Unión muestra que la industria de la Unión intentó racionalizar la producción durante el período considerado, con el objetivo de reducir los costes de fabricación. De hecho, durante el período considerado el número de trabajadores disminuyó un 11 %.
(256)
El efecto combinado de un cambio en el número de empleados y el volumen de producción durante el mismo período considerado, se ha traducido en un aumento de la productividad de la mano de obra de los productores de la Unión, medida en términos de producción (toneladas) por trabajador y año, del 7 % entre 2010 y el período de investigación.
5.4. Crecimiento
(257)
Como se indica en el considerando 217, el consumo de la Unión se incrementó un 3 % durante el período considerado. Habida cuenta de las numerosas aplicaciones del producto similar, la industria y los usuarios de la Unión esperan que este patrón de crecimiento continúe en un futuro próximo.
5.5. Magnitud del margen de dumping y subvención y recuperación respecto de prácticas de dumping o de subvenciones anteriores
(258)
La industria de la Unión había sufrido un perjuicio causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de China hasta 2011, cuando entraron en vigor los derechos. Los derechos en vigor contra las importaciones procedentes de China tenían por objeto proporcionar condiciones equitativas en las que la industria de la Unión pudiera competir de manera leal con dichas importaciones y recuperarse del perjuicio sufrido.
(259)
Sin embargo, esto no ha sucedido. La industria de la Unión registra pérdidas de nuevo y ha seguido perdiendo cuota de mercado, a pesar de que el consumo en la Unión ha aumentado. Las importaciones procedentes de China han seguido llegando a precios muy bajos y han aumentado su cuota de mercado. La cuota de mercado de las importaciones chinas en el período de investigación estaba situada 3 puntos porcentuales por encima del nivel previo a la imposición de los derechos (37). La industria de la Unión reestructuró y cerró algunas de sus plantas (véase el considerando 244). No ha habido obviamente una recuperación con respecto a las prácticas de dumping del pasado.
(260)
Dada la magnitud del volumen, la cuota de mercado y los precios de las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China, y teniendo en cuenta los márgenes de dumping existentes (9,6 % y 29,7 %) (38), los efectos en la situación de la industria de la Unión se pueden calificar de importantes.
(261)
Al ser esta la primera investigación antisubvenciones sobre el producto afectado, la recuperación de prácticas de subvención no influye en la evaluación.
6. Indicadores microeconómicos
6.1. Precios
(262)
Los precios de venta unitarios medios ponderados de los productores de la Unión incluidos en la muestra de la Unión evolucionaron como sigue en el período considerado:
Cuadro 7
Precios de venta en el mercado libre y en el mercado cautivo de la Unión
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Precio de venta unitario en fábrica promedio en el mercado libre de la Unión (EUR/tonelada)
1 061
1 144
1 070
1 035
Índice (2010 = 100)
100
108
101
98
Precio de venta unitario en fábrica promedio en el mercado cautivo de la Unión (EUR/tonelada)
1 006
1 031
1 027
989
Índice (2010 = 100)
100
103
102
98
Fuente: Datos de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(263)
Los precios de venta unitarios del mercado libre disminuyeron un 2 % durante el período considerado. Con la entrada en vigor de los derechos provisionales en septiembre de 2010, la industria de la Unión pudo aumentar sus precios en 2011. Sin embargo, a partir de 2011 los precios de venta unitarios disminuyeron un 10 %.
(264)
En cuanto a los precios de venta unitarios del mercado cautivo (es decir, los precios de transferencia), siguieron la misma tendencia que los precios de venta unitarios del mercado libre por lo que la industria de la Unión aumentó sus precios de venta en el mercado cautivo en el año 2011, tras el cual los precios de venta unitarios cayeron en un 4 %.
6.2. Costes unitarios de producción medios
(265)
El coste unitario de producción evolucionó como sigue durante el período considerado:
Cuadro 8
Coste unitario de producción
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Coste unitario de producción (EUR/tonelada)
964
990
1 032
976
Índice (2010 = 100)
100
103
107
101
Fuente: Datos de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(266)
El coste unitario de producción medio aumentó entre 2010 y 2012. Después de 2012, se redujo nuevamente casi al nivel de 2010. El pico de 2012 se debe a una situación de inversión especial de uno de los productores de la Unión incluidos en la muestra. Durante todo el período considerado, los costes unitarios de producción medios aumentaron solo un 1 %.
(267)
Varios usuarios alegaron que la situación de una empresa determinada no debería justificar las conclusiones generales. La conclusión relacionada con el coste unitario de producción fue que era bastante estable. El pico de 2012 no cambió las conclusiones generales.
(268)
El coste unitario de producción se basa en el volumen de producción total de los productores de la Unión incluidos en la muestra. El precio de venta unitario del cuadro 7 se basa en las ventas en la Unión a clientes no vinculados. Por lo tanto, los dos indicadores tienen una base diferente y no se pueden comparar directamente.
(269)
Tras la divulgación definitiva de la información, la CCCLA alegó que, para la Comisión, es indispensable proporcionar datos comparables suficientes para evaluar si la variación de los costes de producción podría explicar la ligera disminución de los precios de venta de la Unión.
(270)
Estos dos indicadores tienen una base diferente y, mientras que las cifras absolutas no se pueden comparar directamente, no ocurre lo mismo con las tendencias.
6.3. Costes laborales
(271)
Durante el período considerado, los costes laborales medios de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 9
Costes laborales medios por trabajador
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Salario medio por trabajador (en EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Índice (2010 = 100)
100
103
104
106
Fuente: Datos de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(272)
Los costes laborales medios por trabajador registraron una tendencia al alza gradual (+ 6 %) durante el período considerado. Esto fue acorde con el índice de costes laborales en los países donde se encuentran ubicados los productores incluidos en la muestra (39).
6.4. Existencias
(273)
Durante el período considerado, los niveles de existencias de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 10
Existencias
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Existencias al cierre (en toneladas)
18 539
46 585
50 198
52 805
Índice (2010 = 100)
100
251
271
285
Fuente: Datos de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(274)
Las existencias al cierre aumentaron significativamente en 2011 y siguieron aumentando durante el período considerado.
(275)
Las autoridades chinas alegaron que las variaciones de las existencias indicadas en los datos facilitados por la APFE resaltaban ventas no declaradas y no indicaban perjuicio en comparación con las importaciones chinas.
(276)
Esta alegación no se debe tener en cuenta. La Comisión realizó el análisis de los indicadores microeconómicos, como los niveles de existencias, a partir de datos reales facilitados por los productores de la Unión incluidos en la muestra. La investigación de los productores de la Unión incluidos en la muestra no revela ninguna venta no declarada.
(277)
Tras la divulgación definitiva de la información, un usuario alegó que 2010 no es un año de referencia adecuado, ya que los niveles de existencias eran excepcionalmente bajos en comparación con el período comprendido entre 2006 y octubre de 2009 (el período de investigación de la investigación antidumping original).
(278)
La alegación se rechaza, ya que las entidades de muestra de las investigaciones actuales son diferentes de la muestra de la investigación anterior y, por tanto, los datos no son comparables. La Comisión limitó su examen al período considerado, en particular con respecto a los datos microeconómicos, y no dispone de datos relacionados con los niveles de existencias de los productores de la Unión incluidos en la muestra en el período anterior al período considerado. Las autoridades chinas indicaron que los niveles de existencias de 2011 son también mayores teniendo en cuenta la reducción del 3 % del consumo de la Unión en ese año. Sin embargo, este elemento no tiene ningún efecto sobre la tendencia durante el período considerado.
6.5. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital
(279)
Durante el período considerado, la rentabilidad, el flujo de caja, las inversiones y el rendimiento de las inversiones de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 11
Rentabilidad, flujo de caja, inversiones y rendimiento de las inversiones
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Rentabilidad de las ventas en la Unión a clientes no vinculados (en % del volumen de ventas)
3 %
2 %
- 6 %
- 4 %
Índice (2010 = 100)
100
66
- 200
- 134
Flujo de caja (EUR)
32 847 910
10 978 839
- 1 297 704
14 660 203
Índice (2010 = 100)
100
33
- 4
45
Inversiones (EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Índice (2010 = 100)
100
126
398
421
Rendimiento de las inversiones
2 %
2 %
- 4 %
- 3 %
Índice (2010 = 100)
100
69
- 184
- 137
Fuente: Datos de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(280)
La Comisión determinó la rentabilidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra expresando el beneficio neto antes de impuestos obtenido en las ventas del producto similar a clientes no vinculados de la Unión como porcentaje del volumen de negocios de esas ventas. Durante el período considerado, la rentabilidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra disminuyó considerablemente, del 3 al - 4 %.
(281)
El flujo de caja neto es la capacidad de los productores de la Unión para autofinanciar sus actividades. El flujo de caja disminuyó considerablemente durante el período considerado (- 55 %).
(282)
El nivel de inversiones realizadas por los productores de la Unión incluidos en la muestra siguió una tendencia al alza durante el período considerado. El aumento fue más significativo en 2012 y el período de investigación. Los elevados costes de inversión se debieron a las reconstrucciones de hornos. En esta industria, que requiere mucho capital, hay que reconstruir los hornos cada siete a diez años, y los costes de reconstrucción pueden ascender a 8-13 millones EUR (se utiliza el intervalo por motivos de confidencialidad). Las inversiones también incluyen importantes costes de inversiones estructurales relacionadas con el consumo de aleación correspondiente a los casquillos y a su consiguiente reconstrucción.
(283)
La rentabilidad de la inversión es el beneficio en porcentaje del valor contable neto de las inversiones. La rentabilidad de las inversiones siguió claramente la tendencia negativa de la rentabilidad general. El deterioro de la rentabilidad de las inversiones es una indicación clara del deterioro de la situación económica de la industria de la Unión durante el período considerado.
(284)
La frágil situación financiera antes mencionada se produjo a pesar del incremento del consumo durante el período considerado, tal como se describe en el considerando 217, y de los esfuerzos de la industria de la Unión por racionalizar los precios de producción, tal como se describe en los considerandos 244 y 337.
(285)
Las investigaciones no revelaron ninguna dificultad grave para reunir capital por parte de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(286)
Tras la divulgación definitiva de la información, varias de las partes señalaron que los niveles de inversión eran tan elevados para los períodos de 2012 y el período de investigación que estos elevados costes de inversión podrían ser el motivo por el que la industria de la Unión no obtuvo beneficios en el período de investigación. Las autoridades chinas alegaron, además, que la disminución de la rentabilidad está directamente relacionada con el aumento de los costes de producción y la pérdida de producción como resultado de la reconstrucción de los hornos.
(287)
En primer lugar, el importe de 32 millones EUR de inversiones realizadas en el período de investigación, del 1 de octubre de 2012 al 30 de septiembre de 2013, coincide parcialmente con los 30 millones EUR del año 2012. En segundo lugar, las inversiones realizadas en esos períodos fueron fundamentales para la reconstrucción de los hornos, son recurrentes para la actividad y se consideran realizadas en el desarrollo corriente de la actividad empresarial, tal como se establece en los considerandos 241 a 250. En tercer lugar, el nivel de las inversiones repercutió en los resultados de la industria de la Unión debido a la generación de gastos adicionales. Sin embargo, los principales efectos de las inversiones se reflejan en el balance y no en el estado de pérdidas y beneficios, que muestra los costes de amortización estándar recurrentes y, por tanto, no puede explicar por sí solo la situación de pérdidas. En cuanto a la alegación de las autoridades chinas, la reconstrucción de los hornos se planifica cuidadosamente con antelación. La continuidad del suministro a los clientes se garantiza mediante la creación de reservas de estabilización. Por último, el efecto de estas inversiones en los costes y los resultados de la empresa se distribuye a lo largo de varios años.
(288)
Por otra parte, varias de las partes sostuvieron que: i) los mayores costes de inversión se reflejan en el descenso de la rentabilidad de las inversiones para los años 2012 y el período de investigación (dado que algunas de las inversiones no generan beneficios de manera inmediata) y que ii) no es razonable capturar una instantánea de dos años sobrecargada con grandes inversiones y concluir que la industria de la Unión se ha deteriorado a partir de estos datos.
(289)
Las inversiones en los hornos no son excepcionales para el período considerado. La investigación puso de manifiesto que, desde el año 2004, la industria de la Unión ha venido realizando inversiones en los hornos casi todos los años. Por tanto, cualquiera que sea el período de tiempo considerado, siempre se observarán los efectos de las reparaciones o reconstrucciones de los hornos sobre el volumen de producción y la rentabilidad de las inversiones. El deterioro de la rentabilidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra indicó que no les fue posible establecer precios para el producto similar que permitieran la realización de las inversiones fundamentales para la continuidad de la actividad.
(290)
Las autoridades chinas alegaron que una industria utiliza, en primer lugar, el saldo en efectivo disponible antes de utilizar los fondos prestados y que, por lo tanto, es normal que el flujo de caja se deteriorara cuando los productores de la Unión incluidos en la muestra realizaron grandes inversiones en el año 2012 y el período de investigación. Por otra parte, alegan que una industria deficitaria no podría haber invertido tanto como lo hicieron las empresas incluidas en la muestra.
(291)
La industria de la fibra vidrio de filamento es una actividad global que cuenta con mecanismos de financiación que se extienden más allá de las atribuciones financieras de los productores de la Unión incluidos en la muestra. Las situaciones de inversión no necesariamente tienen un impacto en el flujo de caja. Por tanto, se rechazan estas alegaciones.
7. Conclusión sobre la situación de la industria de la Unión
(292)
Las conclusiones de las investigaciones confirman que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante, como se define en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento antidumping de base y el artículo 8, apartado 4, del Reglamento antisubvenciones de base.
(293)
La imposición de medidas antidumping permitió a la industria de la Unión incrementar sus precios en 2011. Simultáneamente, la industria de la Unión realizó esfuerzos por aumentar la eficiencia y la productividad. Aunque el consumo de la Unión ha ido en aumento, la industria de la Unión no tuvo más remedio que bajar los precios de venta unitarios de nuevo a partir de 2012 con el fin de mantener su cuota de mercado.
(294)
El análisis de la subcotización de los precios, véase el considerando 231, y la tendencia a la baja en el precio de venta de los productores de la Unión, véase el considerando 263, muestran claramente que los productores de la Unión han tratado de competir en precios con las importaciones chinas y han salvado la distancia en este sentido. Sin embargo, esto se ha traducido en un fuerte deterioro de los resultados financieros de los productores de la Unión, que registran pérdidas desde 2012. Esta situación no es sostenible a corto y medio plazo.
(295)
Otros indicadores, como la producción, la capacidad de producción, el empleo, las existencias y el flujo de caja, también evolucionaron de manera negativa, incluso después de la imposición de medidas contra China.
(296)
Las conclusiones de ambas investigaciones también confirman que el cambio en las circunstancias que justificaban el inicio de la reconsideración provisional parcial de las medidas antidumping, a saber, la reestructuración y el cierre de algunas plantas de la Unión como se explica en el considerando 244, es de naturaleza sustancial y duradera. Tras el cierre de una planta, esta se desmantela por completo. Por otra parte, la instalación de un nuevo horno requiere una enorme cantidad de tiempo y capital, y no puede hacerse a corto plazo. Por lo tanto, no se debe subestimar el tiempo y los costes relacionados con el establecimiento de una nueva planta dotada de hornos. Por consiguiente, la reestructuración y el cierre de algunas plantas se pueden calificar de importantes y de naturaleza duradera.
(297)
Varias de las partes alegaron que había claros indicios de falta de perjuicio. En los considerandos siguientes se da respuesta a tales alegaciones.
(298)
La CCCLA alegó que uno de los productores de la Unión, 3B Fibreglass, fue adquirido en 2012 por el Binani Group y que el rendimiento global de la industria de la Unión debe ser bueno, puesto que ningún operador económico racional estaría dispuesto a invertir en una industria que no ofreciera rendimiento. También se cita el informe anual de 2013 de Braj Binani: «El rendimiento global de las dos unidades de fabricación en Bélgica y Noruega se considera bueno». Por otra parte, la CCCLA también alegó que el volumen de negocios de dos productores de la Unión aumentó entre 2010 y el período de investigación y que, por lo tanto, la industria de la Unión no sufre ningún perjuicio.
(299)
Efectivamente, Binani Group, de la India, adquirió 3B Fibreglass en 2012. Sin embargo, con independencia de las motivaciones comerciales de Binani Group, la Comisión se remite a las conclusiones de la investigación, que indican que la industria de la Unión ha perdido cuota de mercado y rentabilidad. La cita se debería contextualizar y su texto completo es: «El rendimiento global de las dos unidades de fabricación en Bélgica y Noruega se considera bueno y su capacidad se limitó en parte para hacer frente a la menor demanda del mercado. El aumento de la cadencia de producción a niveles de rendimiento normales se desarrolló correctamente. No obstante, el promedio de realización fue más bien bajo debido a las importaciones baratas procedentes de Asia».
(300)
La alegación de que la industria de la Unión no sufre perjuicio porque dos productores de la Unión experimentaron un aumento del volumen de negocios entre 2010 y el período de investigación es engañosa y no es correcta. La CCCLA utilizó para este análisis el volumen de negocios expresado en kilogramos. Sin embargo, sacar conclusiones examinando solo el mayor volumen de ventas no es exacto, ya que no se tiene en cuenta el nivel de precios de las ventas y, por consiguiente, el impacto en la rentabilidad de la empresa.
(301)
Las autoridades chinas alegaron que el hecho de que haya miembros de la APFE que invierten en aumentos de capacidad dentro y fuera de la Unión (por ejemplo, en China, Rusia, la India y Túnez) es un claro indicio de ausencia de perjuicio.
(302)
Este tipo de investigación del perjuicio se vincula al rendimiento de los productores de la Unión en el mercado de la Unión. Como se observa en el cuadro 4, la industria de la Unión experimentó un ligero aumento de la capacidad en el año 2011, del 1 %, pero posteriormente la capacidad se redujo 5 puntos porcentuales hacia el final del período de investigación. Por lo tanto, no hay aumento de la capacidad de la Unión. Sin embargo, dado que muchos productores de fibra de vidrio de filamento son empresas multinacionales, no es de extrañar que estas empresas también inviertan fuera de la Unión cuando se presente una oportunidad de negocio. La inversión en capacidad adicional fuera de la Unión se realiza con vistas a satisfacer las necesidades de los mercados emergentes y con la perspectiva de obtener beneficios. El establecimiento de plantas en estas regiones también responde a la necesidad de contar con presencia cercana de estos clientes. Sin embargo, la decisión empresarial de establecer una planta fuera de la Unión es totalmente independiente del hecho de que los productores de la Unión sufran perjuicios. Alegaciones similares sobre las grandes inversiones realizadas por la industria de la Unión se tratan más adelante, en la sección sobre el perjuicio autoinfligido.
(303)
Varias de las partes alegaron ausencia de perjuicio tras el anuncio realizado por determinados productores de la Unión en relación con el aumento de sus precios para un producto similar a partir de enero de 2014 con el fin de compensar el crecimiento constante de los costes de materias primas, energía y transporte.
(304)
En primer lugar, los niveles de precios de 2014 se refieren a acontecimientos posteriores al período de investigación. En segundo lugar, la industria de la Unión ha venido absorbiendo en los últimos años la mayoría de tales incrementos de precios mediante aumentos de la productividad. Sin embargo, llega un momento en que resulta muy difícil seguir aumentando la productividad a corto plazo. Habida cuenta de que durante el período de investigación la industria de la Unión fue deficitaria y que ya no es posible absorber estos aumentos de precios, se llega a un punto en el que resulta inevitable trasladar estos aumentos a los clientes, con lo que sigue presente el riesgo de perder más cuota de mercado. A la vista de lo que antecede se rechazaron las alegaciones.
E. CAUSALIDAD
1. Introducción
(305)
De conformidad con el artículo 3, apartado 6, y el artículo 3, apartado 7, del Reglamento antidumping de base y el artículo 8, apartado 6, y el artículo 8, apartado 7 del Reglamento antisubvenciones de base, se examinó si las importaciones subvencionadas procedentes de China habían causado un perjuicio a la industria de la Unión en un grado que pudiera considerarse importante.
(306)
Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que pudieran haber perjudicado simultáneamente a la industria de la Unión, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por esos otros factores no se atribuyera a las importaciones objeto de dumping y subvenciones.
1.1. Efecto de las importaciones objeto de dumping y subvenciones
(307)
Las investigaciones constataron que, a pesar de las medidas antidumping en vigor, las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China aumentaron en términos de volumen (32 %) durante el período considerado, tomando 2009 como año de referencia. Esto dio como resultado un aumento de la cuota de mercado de China del 13-18 % en 2009 al 15-20 % al final del período de investigación.
(308)
Simultáneamente, y a pesar del aumento del consumo, la industria de la Unión sufrió un descenso de su cuota de mercado de tres puntos porcentuales durante el período considerado.
(309)
Entre 2010 y el período de investigación, los precios medios de las importaciones objeto de dumping y subvenciones disminuyeron un 8 %, y fueron más bajos que los de la industria de la Unión durante el mismo período.
(310)
La industria de la Unión siguió siendo rentable durante 2010 y 2011 y pasó a ser deficitaria posteriormente, lo que coincidió con el aumento de las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China. Aun después de bajar el precio de venta, la industria de la Unión no consiguió mantener su cuota de mercado. Esta disminución de los precios se realizó a expensas de la rentabilidad, lo que condujo a una situación de pérdidas.
(311)
Habida cuenta de estos datos, se concluye que el nivel de precios de las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China y el aumento del volumen tuvieron un considerable impacto negativo en la situación económica de la industria de la Unión y, por lo tanto, jugaron un papel decisivo en el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(312)
Tras la divulgación definitiva de la información, varias de las partes alegaron que hay una falta de análisis que demuestre que las importaciones chinas causaron la bajada de los precios de la industria de la Unión y el perjuicio sufrido y que la Comisión, en su análisis, simplemente se basa en la coincidencia en el tiempo. Estas partes hacen referencia al informe del Grupo Especial de aparatos de rayos X de China: «El Grupo Especial acepta que una correlación general entre las importaciones objeto de dumping y el daño a la rama de producción nacional puede servir de apoyo a una constatación de existencia de relación de causalidad. No obstante, ese análisis de la coincidencia no es concluyente por lo que respecta a la cuestión de la relación de causalidad. La relación de causalidad y la correlación son dos conceptos distintos. En las circunstancias del presente caso, […], esa constatación general de existencia de una coincidencia no resuelve la cuestión de la relación de causalidad» (40).
(313)
Sin embargo, las conclusiones se basan en un análisis de una extensa lista de indicadores. Como se ha indicado anteriormente en la sección D, el examen de los efectos de las importaciones objeto de dumping y subvenciones incluyó una evaluación de todos los indicios y hechos económicos pertinentes que influyeron en la situación de la industria de la Unión. Muchos indicadores apuntaban a una situación perjudicial. En tal situación, el único motivo de la industria de la Unión para bajar los precios es mantener la cuota de mercado o, al menos, no perder más cuota de mercado al hacer frente a la competencia de precios. Tras la imposición de las medidas originales, la industria de la Unión logró aumentar sus precios en 2011 pero, en los años siguientes, tuvo que bajar los precios mientras que el coste de producción no disminuía. Como se detalla en los considerandos 320 a 335 a continuación, las exportaciones procedentes de terceros países se hicieron, principalmente, con precios elevados durante todo el período considerado y la cuota de mercado de los terceros países se mantuvo relativamente estable e incluso disminuyó a partir de 2011. Por tanto, la industria de la Unión no bajó sus precios debido a las importaciones procedentes de terceros países, sino debido a las importaciones objeto de dumping y subvenciones a bajo precio procedentes de China. Desde 2011, solo aumentaron considerablemente las importaciones procedentes de China, únicamente las importaciones procedentes de China ocuparon cuota de mercado de la industria de la Unión y solo bajaron los precios de las importaciones procedentes de China. Sobre esta base, la Comisión llegó a la conclusión de que la causa de la bajada de precios de la industria de la Unión y el perjuicio sufrido era el aumento de las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China. A continuación, se analizan otros factores que podrían romper este nexo causal.
(314)
La CCCLA y las autoridades chinas alegaron la ausencia de una bajada o contención de precios, ya que «la bajada del precio de venta de los productores de la Unión no es significativa, ya que solo alcanzó un máximo del 2 % durante el período considerado». Varias de las partes alegaron, además, que una reducción del 1 % en las ventas de la Unión, un aumento del 2 % en la cuota de mercado de las importaciones procedentes de China y una reducción del 3 % en la cuota de mercado de la industria de la Unión no justifican la adopción de las medidas drásticas propuestas.
(315)
La Comisión reitera, como se indica anteriormente, que, con la entrada en vigor de los derechos provisionales en septiembre de 2010, la industria de la Unión pudo aumentar sus precios en 2011. Sin embargo, a partir de 2011 los precios de venta unitarios disminuyeron un 10 %. Por tanto, es evidente que existe una significativa caída de los precios de venta. A pesar de la existencia de medidas antidumping en vigor, la industria de la Unión siguió sufriendo una disminución del volumen de ventas, los precios y la cuota de mercado mientras que, al mismo tiempo, las importaciones de China aumentaron su volumen de ventas y cuota de mercado a un nivel mucho más alto que el del período de investigación de la investigación original. Por lo general, una vez que se imponen las medidas, se asume que la industria de la Unión se va a recuperar de los efectos de las prácticas de dumping o de subvenciones anteriores. Evidentemente, no fue así. Tras la aparición de algunos signos de recuperación inmediatamente después de la imposición de las medidas, la situación de la industria de la Unión se deterioró aún más durante el período considerado.
(316)
Un importador no vinculado indicó que no era necesario que los productores de la Unión bajaran los precios hasta ese punto, ya que el mercado de la Unión tenía más demanda que oferta. Las autoridades chinas alegaron que la disminución de los precios de venta de la Unión y la reducción de los precios de las importaciones chinas no pueden considerarse con independencia de la evolución de los precios mundiales del producto afectado y que, además, están en consonancia con la evolución normal del mercado. Además, las autoridades chinas alegan que la Comisión no comprobó si el mercado permitía un aumento de los precios en 2011 (tras la imposición de las medidas en la investigación anterior) en el contexto global y, de ser así, en qué medida. Por otra parte, la Comisión se negó erróneamente a aceptar las pruebas aportadas por el aumento de los precios posterior al período de investigación de los productores de la Unión y hacen referencia a los casos del vidrio solar y las máquinas personales de fax (41).
(317)
La Comisión consideró que la afirmación según la cual la demanda era mayor que la oferta no estaba justificada. La pérdida de cuota de mercado y el aumento de los niveles de existencias no indican que la demanda fuera superior a la oferta, sino más bien lo contrario. En cuanto a la alegación de las autoridades chinas, la evolución de los precios considerada está relacionada con las ventas en el mercado de la Unión y no a escala mundial. En el mercado de la Unión, la competencia entre el producto similar y el producto afectado radica en el nivel de precios. Tal como se ha demostrado anteriormente, la disminución de los precios no puede atribuirse a otros factores distintos de la competencia de precios (en vista de un coste de producción relativamente estable y el consumo de la Unión). Por otra parte, las autoridades chinas no proporcionaron más información sobre la evolución de los precios mundiales. Por lo tanto, se constató que esta alegación carecía de fundamento. En cuanto a la alegación sobre el aumento de los precios posterior al período de investigación, los acontecimientos posteriores a dicho período trascienden el alcance de esta investigación. En cualquier caso, no se han proporcionado pruebas sustanciales del aumento real de los precios que se habría producido tras del período de investigación. Por tanto, se rechaza la alegación.
(318)
Además, la CCCLA alegó que la disminución del precio medio de las importaciones chinas del 8 % recogida en el considerando 226 debería haber tenido en cuenta los precios ajustados de los derechos de aduana y los gastos de manipulación, el derecho antidumping, el margen de beneficio de los importadores y los costes de venta, generales y administrativos que deben afrontar los importadores. Dichos precios ajustados tendrían niveles comparables con los precios de venta de la Unión, como se indica en el cuadro 7 y, por tanto, no podrían haber jugado un papel decisivo en el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(319)
En el análisis de los indicadores, el valor cif de las ventas de los productores exportadores del cuadro 3 se compara con el precio en fábrica de los productores de la Unión del cuadro 7. Este método es preciso para el análisis de tendencias. Para los cálculos del margen de perjuicio y subcotización, los precios ajustados se utilizaron efectivamente, tal como se explica en el considerando 231. A este respecto, la Comisión subraya que la subcotización es solo uno de los indicadores que se deben observar pero, para el análisis, deben tenerse en cuenta todos los indicadores de perjuicio en su conjunto. Por tanto, se rechaza la alegación.
1.2. Efectos de otros factores
1.2.1. Importaciones procedentes de otros países
(320)
En el cuadro siguiente se muestra el volumen de las importaciones procedentes de terceros países, los precios medios por unidad y la cuota de mercado durante el período considerado.
Cuadro 12
Volumen de importaciones (toneladas métricas) y precios medios por unidad (EUR/tonelada)
2010
2011
2012
Periodo de investigación
Total terceros países
Volumen (toneladas)
128 378
182 601
183 446
174 553
Índice (2010 = 100)
100
142
143
136
Cuota de mercado
14 %-19 %
22 %-27 %
21 %-26 %
20 %-25 %
Malasia
Volumen (toneladas)
37 919
70 847
60 931
60 841
Precio medio/tonelada (EUR)
980
1 029
998
958
Cuota de mercado
2 %-7 %
7 %-12 %
5 %-10 %
5 %-10 %
Noruega
Volumen (toneladas)
25 204
30 496
33 277
30 781
Precio medio/tonelada (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Cuota de mercado
0 %-5 %
1 %-6 %
1 %-6 %
1 %-6 %
Turquía
Volumen (toneladas)
18 430
20 017
23 235
19 233
Precio medio/tonelada (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Cuota de mercado
0 %-5 %
0 %-5 %
0 %-5 %
0 %-5 %
Fuente: Eurostat (COMEXT).
(321)
Además de China, el producto afectado se importa principalmente de Malasia, Noruega y Turquía. También se registran algunas importaciones de menor volumen procedentes de Estados Unidos, México y Taiwán. La cuota global de mercado de los terceros países se caracterizó por un fuerte aumento entre 2010 y 2011. Posteriormente, la cuota de mercado disminuyó durante el período de investigación.
(322)
La mayoría de las importaciones procedentes de terceros países (a excepción de algunas pequeñas cantidades de Taiwán) tenían un precio notablemente superior al de las importaciones chinas. Por otra parte, los precios medios en general de las importaciones procedentes de otros países fueron superiores o similares a los de la industria de la Unión.
(323)
Malasia representó la mayor parte de las importaciones de terceros países a la Unión (40 %). Sin embargo, las importaciones procedentes de Malasia se limitaron a un tipo de productos de fibra de vidrio de filamento, hilos cortados. La cuota de mercado de Malasia en el mercado de la Unión aumentó durante el período considerado. De media, los precios de las importaciones de hilos cortados procedentes de Malasia también fueron más altos que los de China y casi tan altos como los de la industria de la Unión. Por otra parte, los precios malasios no impidieron que los precios de los productores de la Unión aumentaran entre 2010 y 2011 cuando se establecieron derechos provisionales contra China. Si los precios malasios hubieran infligido un perjuicio importante a la industria de la Unión, los productores de la Unión no habrían podido incrementar sus precios cuando se establecieron los derechos antidumping provisionales sobre las importaciones procedentes de China. Las importaciones procedentes de Malasia compiten con la producción de la industria de la Unión, pero han sido un factor estable durante todo el período considerado en cuanto a precio, tipo de producto y cantidades.
(324)
Las importaciones procedentes de Noruega ocuparon el segundo lugar en términos de volumen de importaciones a la Unión procedentes de terceros países. La cuota de mercado de Noruega en el mercado de la Unión se mantuvo estable durante el período considerado. Los precios medios de las importaciones por tipo de producto procedentes de Noruega han sido superiores a los de China. Las importaciones noruegas son principalmente rovings fabricados por una única empresa perteneciente al mismo grupo que uno de los productores de la Unión. Por otra parte, toda la producción noruega se vende a través del productor de la Unión. Por tanto, no consideramos a Noruega como un tercer país competidor.
(325)
Las importaciones procedentes de Turquía ocuparon el tercer lugar en términos de volumen de importaciones a la Unión procedentes de terceros países. La cuota de mercado de Turquía en el mercado de la Unión se mantuvo estable durante el período considerado. De media, los precios de importación por tipo de producto del producto similar también fueron mucho más altos que los de China.
(326)
Las autoridades chinas también alegaron que las existencias de la Unión aumentaron en 2011 tras un considerable incremento de las importaciones procedentes de terceros países, mientras que las importaciones procedentes de China disminuyeron en el mismo año.
(327)
En efecto, entre 2010 y 2011, las importaciones chinas disminuyeron y las importaciones de terceros países aumentaron. Sin embargo, la industria de la Unión siguió siendo rentable durante 2010 y 2011 y pasó a ser deficitaria posteriormente, lo que coincidió con el aumento de las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China. Las importaciones procedentes de terceros países disminuyeron después del año 2011, por lo que no pueden ser el motivo por el que la industria de la Unión pasara a ser deficitaria posteriormente. Por los motivos expuestos, es razonable concluir que si bien es posible que una parte de las importaciones procedentes de otros países haya afectado negativamente a la industria de la Unión, no se ha llegado a romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China y el perjuicio a la industria de la Unión.
(328)
Tras la divulgación definitiva de la información, varias de las partes alegaron que la mezcla de productos utilizada en el análisis de la subcotización (comparaciones de precios entre productores de China y de la Unión) no se ha utilizado para las importaciones procedentes de terceros países. Las autoridades chinas solicitaron explícitamente los detalles de la combinación de productos de las importaciones procedentes de terceros países que no son distinguibles de las estadísticas de Eurostat.
(329)
La Comisión tomó la combinación de productos plenamente en consideración para el análisis de las importaciones de terceros países mediante la comparación de los precios de terceros países por tipo de producto con los precios de la Unión por tipo de producto correspondientes. Habida cuenta de que, en el caso de los tres terceros países solo hay un productor, no se pueden revelar datos específicos por motivos de confidencialidad.
(330)
Las autoridades chinas alegaron que la conclusión de la Comisión de que una parte de las importaciones de terceros países puede haber afectado a la situación de los productores de la Unión pero no romper el nexo causal no es objetiva ni se basa en un análisis razonado.
(331)
Los tres terceros países principales que exportaron el producto similar a la Unión fueron Malasia, Noruega y Turquía. Como ya se ha indicado anteriormente, las importaciones de Malasia se centraron en un tipo de producto con niveles de precios comparables a los de la industria de la Unión. El productor noruego no se considera un tercer país competidor por las razones expuestas anteriormente. La cuota de mercado de las importaciones procedentes de Turquía se mantuvo estable y con un volumen relativamente bajo durante el período considerado. La alegación de que las importaciones de terceros países han roto el nexo causal, por tanto, se rechaza.
(332)
Las autoridades chinas también alegaron que la Comisión olvidó los efectos de las importaciones procedentes de Taiwán y México, que muestran cambios significativos en lo relativo a los precios y volúmenes.
(333)
Dada la limitación del volumen de las importaciones procedentes de Taiwán y México, este tipo de importaciones no podrían haber roto el nexo causal.
(334)
Además, las autoridades chinas alegaron que la Comisión olvidó, en el análisis de la acumulación de productos chinos, el hecho de que, entre 2010 y 2011, las importaciones procedentes de terceros países aumentaron en más del 40 %.
(335)
Las estadísticas (véase el considerando 224) muestran que la acumulación de los productos chinos tuvo lugar en el segundo y tercer trimestre de 2010 (para su consumo antes de finales de 2010/principios de 2011 debido a una vida útil limitada). El aumento de las importaciones procedentes de terceros países se registró en el año 2011, cuando el efecto de acumulación se detuvo y entraron en vigor las medidas contra las importaciones procedentes de China, que resultaron ser beneficiosas para los productores de terceros países. Por tanto, se rechaza la alegación.
1.2.2. Coste de producción
(336)
Varias de las partes alegaron que el aumento de los costes de producción de la industria de la Unión, debido principalmente al incremento de los costes de las materias primas, la energía, el transporte y el personal, afectó negativamente a la rentabilidad de la industria de la Unión. Una parte también señaló que el hecho de que los clientes no devolvieran las bobinas era un factor importante de los costes, sin explicar en detalle sus consecuencias. Para apoyar estas alegaciones, facilitaron citas de los productores de la Unión en las que indicaban que se enfrentaban a aumentos de costes.
(337)
Efectivamente, la industria de la Unión se enfrentó a aumentos de los costes de las materias primas, la energía, el transporte y el personal. Sin embargo, como puede apreciarse en el cuadro 8, el coste medio de producción de la industria de la Unión por tonelada aumentó solo un 1 % entre 2010 y el período de investigación. Esto significa que la industria de la Unión pudo compensar la mayoría de los aumentos de costes con mayores eficiencias y productividad. Por lo tanto, se llega a la conclusión de que el incremento de los costes de producción no contribuyó al perjuicio y, por consiguiente, no pudo romper el nexo causal.
(338)
Tras la divulgación definitiva de la información, varias de las partes reiteraron sus alegaciones sin aportar argumentos nuevos.
1.2.3. Evolución del consumo
(339)
Como se ha mencionado, el consumo de la Unión aumentó un 3 % entre 2010 y el período de investigación. Se espera que el consumo aumente aún más debido a las nuevas aplicaciones en las que se utiliza el producto similar, como señalaron la industria de la Unión y muchos usuarios. Sin embargo, la industria de la Unión no fue capaz de mantener su cuota de mercado, mientras que las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China han estado aumentando su cuota de mercado desde 2011. Por lo tanto, los cambios en el consumo de la Unión no pudieron romper el nexo causal entre el perjuicio y las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China
1.2.4. Capacidad de producción y existencias insuficientes en la Unión
(340)
Las autoridades chinas alegaron que el perjuicio, si lo hubiere, estaría causado por la capacidad de producción insuficiente de los productores de la Unión. Las autoridades chinas hicieron referencia a una serie de estados financieros de los productores de la Unión. En los estados financieros de 2010 de 3B Fibreglass se señala que «nuestra limitada capacidad de producción no les ha permitido aumentar su cuota de mercado» y que «nos han obligado a hacer frente a la evolución de la demanda de nuestros clientes con un nivel de existencias limitado». En los estados financieros de 2011 de 3B Fibreglass se señala que «las señales de recuperación de la economía en el año 2010 se confirmaron durante el primer semestre de 2011, pero los niveles de rendimiento de la producción de la empresa han sido menores de lo que se esperaba durante el primer trimestre y no nos han permitido beneficiarnos plenamente del aumento de la actividad y nos han llevado a limitar nuestros compromisos contractuales en 2011». En los estados financieros de 2011 de Lanxess se señala que «en 2011, la producción de fibra de vidrio de Lanxess funcionaba al máximo de su capacidad» y que «en el segundo trimestre de 2012, el cierre previsto del horno 1 se prolongará casi 10 semanas y la producción anual, por tanto, será un 14 % inferior en 2012».
(341)
Efectivamente, los niveles de existencias en 2010 fueron bajos, como se indica en el cuadro 10. Esto fue consecuencia de una reducción del nivel de producción en 2009, cuando varias líneas de producción se desmantelaron, se cerraron temporalmente o se restringieron a la vista de la erosión de precios y la pérdida de cuota de mercado resultantes de las importaciones objeto de dumping procedentes de China (42). Sin embargo, la industria de la Unión aumentó sus niveles de existencias más de un 150 % en 2011 y ha seguido haciéndolo desde entonces. Referirse a indicaciones de existencias reducidas solo para el año 2010 no es apropiado, sino que debería constatarse la tendencia para todo el período considerado.
(342)
Por otra parte, algunas de las citas hacen referencia a la reducción de los niveles de rendimiento de la producción como resultado de reparaciones y reconstrucciones de hornos. Tal como se explica en el considerando 241, tales reparaciones y reconstrucciones son inherentes a este sector y es habitual aumentar las existencias en previsión de la reparación o reconstrucción de un horno a fin de poder continuar con el suministro a los clientes más importantes.
(343)
Por otra parte, la industria de la Unión podría aumentar su capacidad si hubiera igualdad de condiciones a la hora de obtener un beneficio que justificara y permitiera dicha ampliación.
(344)
La capacidad de producción y las existencias de la Unión no se consideran insuficientes y, por lo tanto, no podían haber contribuido al perjuicio ni haber roto el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y subvenciones y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
1.2.5. Efecto de la crisis económica
(345)
Varias partes alegaron que el perjuicio sufrido por la industria de la Unión fue causado por la crisis económica, que se tradujo en una fuerte contracción de la demanda de las industrias usuarias (como, por ejemplo, la industria automovilística y el mercado de la energía eólica).
(346)
Las autoridades chinas citaron documentos de varios productores de la Unión, como los estados financieros de 2010 de European Owens Corning Fibreglass SPRL («EOCF»), donde se señala que «esta disminución se explica en parte por la fuerte dependencia de esta actividad del mercado de la energía eólica, cuya degradación ha continuado debido a la dificultad de quienes participan en este tipo de mercado para financiar nuevos proyectos»; los estados financieros de 2011 de Lanxess, donde se señala que «a raíz de la introducción de las medidas antidumping contra las importaciones chinas, LANXESS ha sido capaz de aumentar sus precios de venta. En el segundo semestre de 2011, no obstante, observamos una disminución del 16 % con respecto a 2010 debido a la ralentización de la economía»; y los estados financieros de 2012 de EOCF, donde se señala que el volumen de negocios de 2012 «se debe principalmente a la persistente crisis económica que no les permite funcionar a plena capacidad».
(347)
Efectivamente, entre 2010 y 2011 se observa una caída del 3 % en el consumo de productos de fibra de vidrio de filamento en la Unión. Sin embargo, al final del período de investigación, el consumo de la Unión había vuelto a aumentar 6 puntos porcentuales.
(348)
La cita en la que se señalaba que una de las empresas tuvo que bajar sus precios un 16 % en el segundo semestre de 2011 en comparación con 2010 solo ofrece una visión parcial de la situación de 2011. La investigación reveló un aumento del 8 % en el precio unitario en todo 2011 (en comparación con 2010).
(349)
Además, aunque la industria de la Unión siguió siendo rentable durante 2010 y 2011, pasó a ser deficitaria posteriormente, lo que coincidió con el aumento de las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China que subcotizaron los precios de la industria de la Unión.
(350)
Podría considerarse que la ralentización de la economía entre 2010 y 2011 contribuyó al deterioro de la situación económica de la industria de la Unión. Sin embargo, esta coyuntura desfavorable no explica la situación de pérdidas de la industria de la Unión en el año 2012 y el período de investigación. Las mayores pérdidas se produjeron después de superarse la ralentización de la economía, durante un período en el que el consumo volvía a aumentar.
(351)
En cuanto a la cita de Owens Corning de 2011, es importante señalar que procede de EOCF, que es la entidad de negociación de Owens Corning para todas sus empresas en Europa y Oriente Medio. Además del producto similar, durante ese período EOCF también vendió productos no tejidos, tejidos, productos para tejados (tejas) y productos de aislamiento, que no se abordan en el procedimiento. Por consiguiente, esta cita no se refiere al producto similar en el mercado de la Unión en exclusiva.
(352)
En cuanto a la cita de Owens Corning de 2012, se refiere en particular a las actividades de tejidos realizadas por EOCF en una de sus plantas. Dado que los tejidos no forman parte del producto similar, esta cita no es pertinente.
(353)
En estas circunstancias, la ralentización de la economía podría haber afectado negativamente a la industria de la Unión, pero no hasta el punto de llegar a romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y subvenciones y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
1.2.6. Competitividad de las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China
(354)
Determinadas partes alegaron que lo que causaba el perjuicio era la tecnología obsoleta de la industria de la Unión, en comparación con la tecnología moderna utilizada por los productores exportadores chinos, en lugar del dumping o las subvenciones del producto afectado.
(355)
Sin embargo, la investigación confirmó que la industria de la Unión también cuenta con procesos de producción modernos. Por lo tanto, se rechaza la alegación de que la situación de la tecnología de la industria de la Unión rompería el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y subvenciones y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
1.2.7. Perjuicio autoinfligido
(356)
Varias partes alegaron que el perjuicio podría ser autoinfligido, puesto que i) los precios ofrecidos por los productores de la Unión en el año 2014 fueron inferiores a las cotizaciones que dichas partes habían recibido de los productores exportadores chinos, ii) las inversiones realizadas por los solicitantes en los últimos años contradecían la existencia de un perjuicio debido a que las grandes inversiones son difíciles de conciliar con la idea de una industria que sufre un perjuicio, y no dieron lugar a una mayor cuota de mercado para la industria de la Unión, y iii) las inversiones realizadas por los solicitantes se podían haber aplicado a la reestructuración y la instalación de capacidad adicional para la producción de productos de fibra de vidrio de filamento «equivocados», por ejemplo, productos para los que hay una demanda más limitada, en lugar de, por ejemplo, hilos cortados, para los que las partes sostienen que había una importante demanda e incluso una posible escasez de suministro en la Unión.
(357)
En cuanto a la primera alegación sobre los precios más bajos ofrecidos por los productores de la Unión, cabe señalar que esta alegación se refiere a un acontecimiento posterior al período de investigación y que los niveles de precios de 2014 no se pudieron tener en cuenta. Por otra parte, dado que los hornos funcionan las 24 horas del día y que resulta muy costoso ralentizar la producción, la industria de la Unión ha tratado de mantener su cuota de mercado por medio de la venta a precios más bajos, lo que permite seguir cubriendo parte de sus costes fijos.
(358)
En lo que respecta a las grandes inversiones realizadas por la industria de la Unión en los últimos años, cabe recordar que en este sector, que requiere mucho capital, es necesario reconstruir los hornos cada siete a diez años, y que los costes de reconstrucción pueden ascender a 8-13 millones EUR (se utiliza el intervalo por motivos de confidencialidad). Buena parte de los elevados costes de inversión restantes, más estructurales, se vincula al consumo de aleación correspondiente a los casquillos y a la consiguiente reconstrucción de los casquillos. Por lo tanto, estas inversiones son inherentes a la industria y son necesarias para mantener la capacidad actual. Las inversiones que se dedican a las actividades de I+D son también necesarias para mantenerse en el mercado y satisfacer las necesidades de los clientes.
(359)
En cuanto a la tercera alegación de presuntas inversiones «equivocadas» en productos distintos de los de hilos cortados, se debe señalar que: i) la industria de la Unión se reestructuró a fin de ofrecer una amplia variedad de productos. No se presentó ninguna prueba de que este tipo de reestructuración fuera inviable económicamente y ii) la producción cesada de hilos cortados debida a la reestructuración realizada en los últimos años se trasladó a otra planta de producción que se había reconvertido.
(360)
Las autoridades chinas alegaron que los productores de la Unión mantenían existencias de importaciones de terceros países y citaron los estados financieros de 2011 de uno de los productores de la Unión, en el que se señalaba: «Las existencias de mercancías (por valor de 21,4 millones de euros a 31 de diciembre de 2011) son cada vez mayores debido a la desaceleración global experimentada en nuestro negocio durante el segundo semestre, y están compuestas hasta un 75 % de productos acabados importados de empresas de […] [nuestro] grupo fuera de Europa, siendo el resto principalmente materiales y productos necesarios para la actividad de tejidos».
(361)
El aumento de los niveles de existencias declarados en 2011 de este productor de la Unión se explica por una acumulación de existencias para suministrar a una de sus plantas no ubicadas en la UE cuando se tuvo que reconstruir su horno en 2012. No se habrían realizado importaciones procedentes de otras plantas no ubicadas en la UE si dichos productos para la planta no ubicada en la UE se hubieran podido fabricar en la Unión.
(362)
Tras la divulgación definitiva de la información, las autoridades chinas solicitaron que se aclarara si tales importaciones procedían de China o de cualquier otro lugar y el volumen de las mismas. Sin embargo, los productores de la Unión incluidos en la muestra no compraron el producto afectado a China en el período considerado.
(363)
Las autoridades chinas también alegaron que el perjuicio podía ser autoinfligido porque el productor de la Unión 3B Fibreglass decidió acumular existencias para BASF en 2011, en momentos en los que la producción era insuficiente. Incluyen una cita de los estados financieros de 2011 de 3B Fibreglass: «Acumular nuestras existencias para BASF y afrontar la reparación en frío del horno no 2».
(364)
Sin embargo, asegurarse las existencias es un comportamiento comercial normal a fin de cumplir las obligaciones contractuales con cuentas clave. Además, la cita también se refiere a la reparación prevista de un horno, lo que requiere acumular existencias para poder suministrar a los clientes durante la reparación (y para cumplir las obligaciones contractuales de 3B contraídas en los contratos de suministro suscritos con sus clientes).
(365)
En vista de lo anterior, se rechaza la alegación de la existencia de un perjuicio autoinfligido que rompería el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y subvenciones y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
1.2.8. Ventas de exportación de los productores de la Unión y deslocalizaciones para estar más cerca de los mercados
(366)
Las autoridades chinas alegan que el presunto perjuicio, de existir, fue causado por la decisión de trasladarse a la ubicación de las industrias usuarias. Añaden que esto no solo sucede en la Unión, sino también a escala mundial. Las autoridades chinas señalan que el productor de la Unión P+D amplió sus actividades en Rusia y la India, el productor de la Unión 3B en Túnez y el productor de la Unión PPG en China, y que el productor de la Unión Ahlstrom trasladó su producción de Europa a China a principios de 2011 para atender mejor a la creciente demanda de los mercados de la energía eólica de Asia en general y China en particular.
(367)
Dado que muchos productores de fibra de vidrio de filamento son empresas multinacionales, no es de extrañar que estas empresas también inviertan fuera de la Unión cuando hay una oportunidad de negocio. La inversión en capacidad adicional fuera de la Unión se realiza con vistas a satisfacer las necesidades de los mercados emergentes y con la perspectiva de obtener beneficios. Efectivamente, el establecimiento de plantas en esas regiones responde a la necesidad de estar cerca de estos clientes. Sin embargo, la decisión empresarial de establecer o no una planta fuera de la Unión es totalmente independiente del hecho de que los productores de la Unión sufran perjuicios.
(368)
Tras la divulgación definitiva de la información, las autoridades chinas reiteraron su alegación de que las grandes inversiones extranjeras han alejado la producción, el empleo y las ventas de exportación de la Unión y, por tanto, han causado un perjuicio.
(369)
Esta alegación no está justificada. Los productores de fibra de vidrio de filamento operan según un modelo de proximidad regional en el que los son las plantas de producción de las distintas regiones la que suministran productos a los clientes. Los indicadores relacionados con la capacidad y el empleo no indican que las posibles grandes inversiones en el extranjero se hicieran en perjuicio de las operaciones de la Unión.
(370)
Las autoridades chinas alegaron, además, que la disminución de las ventas de exportación de la industria de la Unión tuvo graves efectos negativos que la Comisión no analizó posteriormente.
(371)
En estas investigaciones, las ventas de exportación de la industria de la Unión (a clientes vinculados y no vinculados) representaron entre el 11 y el 13 % del total de ventas de la industria de la Unión (a clientes vinculados y no vinculados) durante el período comprendido entre 2010 y el final del período de investigación. De igual modo, durante la investigación antidumping original esta proporción fluctuó entre el 10 % y el 14 % en el período comprendido entre 2006 y septiembre de 2009. Dado que las fluctuaciones de los volúmenes de exportación no son significativas, según los volúmenes de exportación de la investigación antidumping anterior, la evolución de las ventas de exportación no tuvo los graves efectos negativos indicados anteriormente.
(372)
Por los motivos expuestos, las ventas de exportación de los productores de la Unión y las deslocalizaciones no contribuyeron al perjuicio y, por lo tanto, no pueden romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y subvenciones y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
1.2.9. Tipo de cambio euro/dólar estadounidense
(373)
Las autoridades chinas alegaron que los suministros chinos implican riesgos vinculados a una mayor complejidad logística y a las fluctuaciones del tipo de cambio y que, por lo tanto, los clientes son reacios a verse excesivamente expuestos a tales riesgos. Un usuario alegó que los precios de los productos de fibra de vidrio de filamento chinos dependen en gran medida del tipo de cambio entre el euro y el dólar estadounidense. Habida cuenta de que el dólar estadounidense ha ido debilitándose paulatinamente en comparación con el euro desde el año 2000, se alega que este hecho podría haber roto el nexo causal.
(374)
De hecho, a principios de 2000, el euro era más débil en comparación con el dólar estadounidense que en la actualidad. Sin embargo, cabe señalar que el tipo de cambio euro/dólar estadounidense se mantuvo bastante estable durante el período considerado. No obstante, durante el período considerado, la rentabilidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra disminuyó considerablemente, del 3 % al - 4 %. Con todo, aunque podría considerarse que el tipo de cambio euro/dólar estadounidense contribuyó al perjuicio, esta circunstancia no puede en modo alguno menoscabar la importancia de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de China en el mercado de la Unión durante el período comprendido entre 2011 hasta el final del período de investigación.
(375)
Por lo tanto, el tipo de cambio euro/dólar estadounidense no contribuyó al perjuicio y no pudo romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
1.3. Conclusión sobre la causalidad
(376)
En conclusión, el análisis anterior ha demostrado que hubo un incremento del volumen y la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China. La presión ejercida por el incremento de las importaciones objeto de dumping y subvenciones sobre el mercado de la Unión no permitió a la industria de la Unión fijar sus precios de venta de acuerdo con las condiciones normales del mercado y los aumentos de los costes registrados. Aun después de bajar el precio de venta, los productores de la Unión incluidos en la muestra no consiguieron mantener su cuota de mercado. Esta disminución de los precios se realizó a expensas de la rentabilidad, lo que condujo a una situación de pérdidas insostenible.
(377)
El análisis anterior ha distinguido y diferenciado adecuadamente los efectos de todos los factores conocidos sobre la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping. A partir de este análisis se concluye que las importaciones objeto de dumping y subvenciones procedentes de China han causado un perjuicio importante a la industria de la Unión en el sentido del artículo 3, apartado 6, del Reglamento antidumping de base y del artículo 8, apartado 5, del Reglamento antisubvenciones de base.
(378)
Los factores conocidos distintos de las importaciones objeto de dumping y subvenciones se han evaluado de acuerdo con el artículo 3, apartado 7, del Reglamento antidumping de base y el artículo 8, apartado 6, del Reglamento antisubvenciones de base. Se ha constatado que ninguno de estos factores, analizados tanto individualmente como en su conjunto, rompería el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y subvenciones y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(379)
Tras la divulgación definitiva de la información, las autoridades chinas alegaron que la Comisión solo rechazó los argumentos de las partes interesadas en lugar de examinar todos los factores conocidos distintos de las importaciones objeto de dumping, que están causando un perjuicio a la industria de la Unión.
(380)
La Comisión ha observado el efecto de los siguientes factores: las importaciones procedentes de otros países, el coste de producción, la evolución del consumo, la capacidad de producción y existencias, la crisis económica, la competitividad de las importaciones procedentes de China, el perjuicio autoinfligido, las ventas de exportación de los productores de la Unión y deslocalizaciones y el tipo de cambio euro/dólar estadounidense. La investigación no reveló ningún otro factor que pudiera romper el nexo causal.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
(381)
De conformidad con el artículo 31 del Reglamento antisubvenciones de base, la Comisión examinó si, a pesar de la conclusión sobre las subvenciones perjudiciales, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas en este caso concreto no redundaría en interés de la Unión. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, incluidos los de la industria de la Unión, de los importadores y de los usuarios.
(382)
Se ofreció a todas las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 31, apartado 2, del Reglamento antisubvenciones de base. La Comisión envió cuestionarios a cinco importadores independientes y treinta y cuatro usuarios. Dos importadores y trece usuarios presentaron una respuesta completa al cuestionario dentro de los plazos establecidos. Además, varios usuarios y asociaciones de usuarios presentaron en el transcurso de la investigación cartas en las que expresaban su oposición a posibles medidas en este caso. Las autoridades chinas y la CCCLA también presentaron observaciones con alegaciones contra posibles medidas en este caso.
(383)
En la investigación antidumping original se consideró que la imposición de medidas no iba en contra del interés de la Unión. Como la reconsideración provisional se limita al perjuicio, las conclusiones sobre el interés de la Unión extraídas en ese momento siguen siendo válidas. Por lo tanto, el siguiente análisis se refiere a la investigación antisubvenciones.
1. Interés de la industria de la Unión
(384)
Las medidas antidumping vigentes no se han traducido a una reducción de las importaciones objeto de dumping procedentes de China y no han aliviado la situación de la industria de la Unión. Como se ha mencionado, la industria de la Unión siguió sufriendo un perjuicio importante después de la erosión de los precios causada por las importaciones objeto de dumping procedentes de China. De no imponer medidas, es muy probable que se mantenga la tendencia negativa de la situación financiera de la industria de la Unión. La situación de los productores de la Unión incluidos en la muestra se caracterizó especialmente por un descenso de la rentabilidad, que pasó del + 3 % en 2010 al - 4 % al final del período de investigación. Cualquier nueva caída del rendimiento daría lugar en última instancia a recortes de las líneas de producción y a más cierres de plantas de producción, lo que amenazaría, por lo tanto, el empleo y las inversiones en la Unión.
(385)
La imposición de medidas restablecería la competencia equitativa en el mercado. La tendencia a la baja de la rentabilidad de la industria de la Unión es el resultado de la dificultad para competir con las importaciones subvencionadas y a bajo precio procedentes de China. Por lo tanto, cabe esperar que la imposición de medidas antisubvenciones pongan fin a la bajada de precios y la pérdida de cuota de mercado y que el precio de venta de la industria de la Unión empezará a recuperarse, lo que se traduciría en una mejora de la rentabilidad de la industria de la Unión hacia niveles considerados necesarios para esta industria, que requiere mucho capital.
(386)
Las medidas darían a la industria de la Unión la oportunidad de recuperarse del dumping perjudicial constatado durante la investigación.
(387)
Por lo tanto, se concluye que el establecimiento de medidas antisubvenciones redundaría claramente en beneficio de la industria de la Unión.
(388)
Tras la divulgación definitiva de la información, una asociación de la industria alegó que la ampliación de las medidas no aliviaría a la industria de la Unión, ya que las medidas originales de 2011, aparentemente, no surtieron efecto alguno.
(389)
La Comisión rechaza esta solicitud y hace referencia a los considerandos anteriores, en los que se concluye que, de no imponerse una ampliación de las medidas, es muy probable que se mantenga la tendencia negativa de la situación financiera de la industria de la Unión.
2. Interés de los importadores
(390)
Tal como se indicó anteriormente, el muestreo no se aplicó a los importadores no vinculados, y dos importadores no vinculados cooperaron plenamente en esta investigación presentando una respuesta al cuestionario. Las actividades relacionadas con el producto afectado representan solo una pequeña parte del volumen de negocios global de los dos importadores (menos del 0,5 %). Ambos se opusieron a una posible ampliación de las medidas antidumping, por considerar que podía llevar a un cese de las importaciones del producto afectado procedentes de China.
(391)
En conjunto, las importaciones declaradas por estos dos importadores representaban una parte considerable de las importaciones procedentes de China en el período de investigación y, por lo tanto, se consideran representativas de los importadores de la Unión. Ningún otro importador ha cooperado presentando una respuesta al cuestionario ni comentarios documentados. A partir de estos datos y dada la limitada cuota del producto afectado en la actividad global de los importadores, se concluye que la imposición de medidas no tendrá efectos negativos significativos en el interés general de los importadores de la Unión.
3. Interés de los usuarios
(392)
El producto similar se utiliza en un gran número de aplicaciones, como la industria automovilística, los aerogeneradores, la industria náutica, los transportes, así como la industria aeroespacial y las infraestructuras. Se obtuvo cooperación de usuarios muy variados, que se agruparon según el sector de operaciones: fabricantes de compuestos, fabricantes de materiales compuestos, fabricantes de tejidos multiaxiales (tejedores) y fabricantes de aerogeneradores. Esto permitió a la Comisión evaluar el impacto de la ampliación de las medidas en distintos tipos de usuarios.
(393)
Los usuarios que cooperaron adquirieron alrededor del 13 % del producto afectado procedente de China durante el período de investigación. Por consiguiente, la mayor parte del producto similar provenía de otras fuentes, tales como terceros países y la industria de la Unión. Solamente algunos de ellos compraron exclusivamente el producto afectado a China.
(394)
Hay un amplio conjunto de industrias transformadoras que utilizan el producto similar y que también difieren en tamaño, desde grandes empresas a PYME. De la información facilitada durante la investigación también se desprende que la industria de los usuarios de la Unión da trabajo a un gran número de personas (se calcula que a 100 000), aunque no se han facilitado datos exhaustivos y fundamentados.
3.1. Posible impacto de las medidas en la rentabilidad de los usuarios
(395)
En general, partiendo de las respuestas al cuestionario, el estado de las industrias usuarias de fibra de vidrio de filamento es relativamente bueno. De hecho, la mayoría de los usuarios que cooperaron registraron beneficios por las ventas de sus productos con el producto afectado durante el período considerado. Solo un par de usuarios registraron pérdidas en esta actividad durante el período de investigación, mientras que el beneficio de la mayoría de los demás usuarios osciló entre un 2 % y un 22 %. Por lo tanto, incluso con las medidas vigentes, las industrias usuarias estaban en condiciones de obtener beneficios.
(396)
A partir de los datos recibidos, se realizó un análisis de la repercusión en los usuarios para cada uno de los grupos.
(397)
La investigación reveló que, en función de las características de las distintas industrias usuarias, la capacidad de trasladar los aumentos de los derechos a sus clientes es diferente y, por lo tanto, la repercusión de un aumento de los derechos en el margen de beneficio será diferente para cada usuario.
(398)
En resumen, la imposición de medidas combinadas daría lugar a una disminución de los beneficios de los usuarios en menos de un punto porcentual para la inmensa mayoría de las industrias usuarias, con la excepción de la industria de tejedores multiaxiales. En este último caso, la cuota del producto afectado en los costes de producción es superior a la de las demás industrias usuarias. Por lo tanto, estos usuarios concretos se verán mucho más afectados que el resto.
(399)
Habida cuenta de este análisis, es muy probable que los usuarios de las industrias de composición, compuestos y aerogeneradores puedan absorber una parte o la totalidad del incremento de los costes. Por otra parte, es posible que también puedan trasladar parte del incremento de los costes a sus clientes. En este sentido, uno de los principales usuarios activos en la fabricación de autogeneradores comentó asumió las conclusiones de la investigación y que asimilará los derechos.
(400)
Esta repercusión limitada general en la rentabilidad también se traduce en que el empleo en el nivel de las industrias usuarias no se verá amenazado por el incremento de los derechos propuesto en la medida considerada por varias de las partes.
(401)
En cualquier caso, los posibles efectos negativos se verían reducidos por el acceso continuado de los usuarios a las importaciones procedentes de terceros países. La imposición de las medidas no impide a los usuarios recurrir a distintos proveedores.
(402)
Tras la divulgación definitiva de la información, varios usuarios alegaron que los argumentos de los usuarios se rechazaron únicamente sobre la base de declaraciones cualitativas. Además, alegaron que la disminución de su margen de beneficio es muy superior a un punto porcentual, como se indica anteriormente en el considerando 398, especialmente cuando se considera para cada tipo de producto.
(403)
Estas alegaciones se rechazan por los siguientes motivos. A partir de los datos proporcionados por los usuarios, la Comisión llevó a cabo cálculos detallados para evaluar el impacto cuantitativo de una ampliación de las medidas en la rentabilidad del usuario. Las industrias que utilizan el producto afectado son heterogéneas y muestran una gran cantidad de diferencias en términos de tamaño (desde PYME hasta empresas multinacionales), dependencia del producto afectado y las aplicaciones del producto final y la base de clientes (pequeñas y grandes empresas, ventas en la Unión frente a ventas de exportación). Tal como se explica anteriormente en el considerando 398, la Comisión reconoce que algunos segmentos de usuarios resultarán más afectados que otros. Según los datos facilitados por los usuarios que cooperaron, la cuota utilizada del producto afectado, procedente de China, era más bien limitada (menos del 13 %, véase el considerando 393). Por otra parte, la cuota del producto afectado procedente de China en el coste total de producción era también, de media, limitada, es decir, inferior al 4 %. En cambio, esta última es significativamente mayor para los tejedores multiaxiales examinados. El impacto de un incremento de los derechos se calculó en el supuesto de que se comprara un volumen de fibra de vidrio a China similar al del período de investigación y que los precios de las importaciones chinas estuvieran sujetos a derechos del 30 %, aunque la gran mayoría de los productores exportadores chinos estarán sujetos a derechos más bajos. En estas condiciones, los cálculos mostraron que, de media para todos los usuarios que cooperaron, el impacto de un aumento del precio del producto afectado procedente de China sobre la rentabilidad sería inferior a un punto porcentual, como se ha indicado anteriormente.
3.2. Falta de intercambiabilidad
(404)
Varios usuarios alegaron que muchos de los productos de fibra de vidrio de filamento necesarios para la industria usuaria no estaban disponibles en el mercado. Debido a ello, los proveedores tendrían que pasar por un largo y complicado proceso de cualificación, que podría durar de 6 a 12 meses, sin ninguna garantía de éxito. Por ello, cambiar de proveedor para no pagar derechos sería costoso, imposible a corto plazo y arriesgado desde un punto de vista técnico.
(405)
A este respecto, se reconoce que, en aplicaciones concretas, las características del producto afectado pueden dar lugar a un largo proceso de cualificación que incluye ensayos. Sin embargo, teniendo también en cuenta las observaciones recibidas de varios usuarios, en la mayoría de los casos existen varias fuentes en este momento. Por otra parte, la investigación demostró que los usuarios suelen tener varias opciones de suministro como reserva y a menudo han cualificado el producto de varios proveedores para no depender de uno solo. Debe también recordarse que las medidas no están concebidas para denegar a ciertos proveedores el acceso al mercado de la Unión, ya que dichas medidas solo pretenden restablecer unas condiciones comerciales justas y corregir las distorsiones del mercado.
(406)
Por lo tanto, es poco probable que la imposición de medidas sobre el producto afectado procedente de China tenga como resultado una suspensión temporal del suministro de materias primas a la industria usuaria.
3.3. Incapacidad para repercutir el aumento de los precios de coste y aumento de la competencia de los productos transformados no procedentes de la Unión
(407)
Varios usuarios alegaron que se enfrentan a una feroz competencia por parte de los productores de fuera de la Unión y que, por lo tanto, no estarían en condiciones de trasladar el aumento de los precios del producto afectado a sus clientes, porque esto daría lugar a la pérdida de ventas. Dada la diversidad de empresas usuarias, la capacidad de trasladar posibles incrementos de los costes a los clientes será diferente entre los distintos tipos de usuarios. No obstante, sobre la base de los datos de las respuestas al cuestionario, en la mayoría de los casos el volumen de negocios y la rentabilidad de los usuarios que no estén en condiciones de trasladar la mayoría del incremento de los costes se verían afectados solo de manera limitada.
(408)
Varios usuarios expresaron su preocupación ante el hecho de que la imposición de derechos antisubvenciones crearía una situación de desventaja competitiva respecto a los proveedores de fuera de la Unión que tienen acceso al producto afectado sin medidas. Los usuarios señalan que compiten con las importaciones procedentes de China en sus mercados secundarios. La imposición de medidas combinadas agravaría aún más la situación de competencia. A la vista de estas circunstancias, se argumentó que no sería posible trasladar un incremento del precio de sus materias primas a los clientes. También se argumentó que conduciría a la deslocalización fuera de la Unión, lo que provocaría importantes pérdidas de empleo.
(409)
Cabe señalar que el hecho de que la imposición de medidas antisubvenciones pudiera desencadenar una mayor competencia no puede ser motivo para no imponerlas si es necesario. Estas investigaciones se refieren a un producto específico. Cualquier industria usuaria tiene todo el derecho a recurrir al derecho mercantil de la Unión y solicitar una investigación antidumping para sus productos. Además, las decisiones de localización empresarial dependen de un gran número de factores. Es poco probable que una decisión de deslocalización dependa exclusivamente de los derechos sobre una materia prima.
(410)
Varias de las partes alegaron que los productores de la Unión son empresas de propiedad extranjera globales y que, sin embargo, la mayoría de las empresas de compuestos son pequeñas y medianas empresas de carácter local. Estas PYME alegaron que un incremento de los derechos daría lugar a pérdidas de puestos de trabajo. Asimismo, la CCCLA alegó que, en la Unión, se producirían pérdidas de puestos de trabajo al trasladar a los usuarios debido al incremento de los derechos. Además, un usuario también indicó que los traslados de los usuarios darían lugar, además, a una disminución de las ventas para la industria de la Unión.
(411)
La Comisión tiene en consideración todos los puestos de trabajo de la Unión de forma equitativa, independientemente de la propiedad y del tamaño de la empresa. A este respecto, la Comisión también hace referencia a los considerandos 400 y 403. Además, la Comisión considera que las alegaciones relacionadas con la relocalización, las posibles pérdidas de puestos de trabajo y el descenso de las ventas de la industria de la Unión son especulativas y carecen de fundamento.
(412)
Varias de las partes indicaron que los productos, actualmente, están fabricados en la Unión para el mercado mundial, compitiendo con terceros países. Un usuario indicó que puede importar el producto afectado bajo el régimen de perfeccionamiento activo sin pagar los derechos antidumping siempre que el producto acabado que fabrica se exporte, a continuación, fuera de la Unión. Sin embargo, el resultado de esta práctica es que el usuario puede ofrecer a sus clientes no pertenecientes a la Unión precios más competitivos que los que ofrece a sus clientes de la Unión.
(413)
Efectivamente, los usuarios pueden importar el producto afectado bajo el régimen de perfeccionamiento activo sin pagar los derechos antidumping siempre que el producto acabado que fabrican se exporte, a continuación, fuera de la Unión. Sin embargo, lo anterior no modifica las conclusiones de la Comisión en esta investigación.
3.4. Escasez de suministro
(414)
Un usuario alegó que la industria de la Unión no está en posición de satisfacer plenamente la demanda de la Unión, en particular con respecto a ciertos tipos de grandes pedidos de productos de fibra de vidrio de filamento a medida. Por otra parte, dicho usuario alega que, probablemente debido a la capacidad limitada de producción de la Unión, ningún productor de la Unión estaría dispuesto a dedicar una parte importante de su capacidad a suministrar a un único cliente. Otro usuario alegó que no hay exceso de oferta de hilos cortados y que la exclusión de China del mercado de la Unión llevaría a importantes problemas de abastecimiento en ese mercado, especialmente en previsión de un aumento de la demanda. Las autoridades chinas citan a 3B, productor de la Unión, para indicar que no se ha instalado nueva capacidad de fundición en la industria desde 2002 y que, a fin de satisfacer las necesidades del mercado, en particular en Europa, se necesita una capacidad adicional de producción de 200 000 toneladas.
(415)
A este respecto, cabe señalar en primer lugar que la finalidad de las medidas antisubvenciones no es acabar con las importaciones, sino corregir las prácticas comerciales desleales que tienen un efecto perjudicial en la industria de la Unión y restablecer una situación de competencia real en el mercado de la Unión. Las medidas propuestas no cerrarán el mercado de la Unión a los productores exportadores chinos, incluso a precios no perjudiciales, y por lo tanto, permitirán la presencia continua en el mercado de la Unión de las importaciones de hilos cortados, así como de otros productos de fibra de vidrio de filamento procedentes de China.
(416)
En lo que se refiere a la capacidad de la industria de la Unión para atender a una posible escasez de hilos cortados, el nivel actual de utilización de la capacidad de la industria de la Unión permite aumentar su producción.
(417)
Los hilos cortados, al igual que cualquier otro tipo de producto del producto afectado, también se pueden importar a la Unión desde terceros países, como Malasia.
(418)
Además, los productores de fibra de vidrio de filamento chinos han estado instalando plantas más próximas la Unión (Egipto y Bahrein) como base para suministrar al mercado de la Unión.
(419)
En vista de lo anterior, se puede concluir que una posible escasez de suministro de hilos cortados podría solucionarse por medio de la ampliación del uso de la capacidad de la industria de la Unión, por medio de importaciones procedentes de otros países suministradores, así como con importaciones procedentes de China a un precio no perjudicial.
(420)
Sobre la base de las secciones anteriores se concluye que el efecto general de la imposición de medidas combinadas en las industrias transformadoras de la Unión es limitado y no tiene mayor peso que el efecto positivo de las medidas para la industria de la Unión.
(421)
Tras la divulgación definitiva de la información, una asociación de la industria indicó que es difícil entender que los productores de la Unión posean una capacidad no utilizada mientras que hay escasez de fibra de vidrio con aumentos de precios en el mercado de la Unión. Varias de las partes reiteraron sus alegaciones sobre el hecho de que la imposición de nuevas medidas dará lugar a una escasez de suministro de los productores de la Unión.
(422)
Durante el período considerado, la investigación no ha revelado ninguna escasez de suministro. En cuanto a una posible escasez de suministro futura, la Comisión considera que un incremento de los derechos no impide la realización de importaciones a la Unión procedentes de China y de terceros países como se ha señalado.
4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(423)
A la vista de lo que antecede, se espera que la imposición de medidas combinadas brinde a la industria de la Unión la oportunidad de mejorar su situación mediante el aumento de los precios de venta y de su cuota de mercado. Si bien las medidas pueden tener efectos negativos para ciertos usuarios por conllevar un aumento de los costes, tales efectos son previsiblemente menores que los beneficios esperados para la industria de la Unión y sus proveedores.
(424)
Por lo tanto, sopesando todos los factores, se concluye que no existían razones de peso contra la aplicación de medidas sobre las importaciones del producto afectado procedentes de China.
(425)
Tras la divulgación definitiva de la información, varias de las partes alegaron que las consecuencias de las medidas propuestas se han subestimado. Alegan que la Comisión da más crédito a la alegación de un pequeño grupo de fabricantes de fibra de vidrio que a la oposición de un mucho grupo mayor, aunque fragmentado, de pequeños y medianos proveedores secundarios que no han tenido una oportunidad real para responder con la misma fuerza.
(426)
Estas alegaciones se rechazan, ya que se han ofrecido grandes oportunidades para la participación de usuarios durante la investigación. Muchos lo han hecho y sus datos se han examinado exhaustivamente y se han tenido en cuenta. Se ha concedido importancia a todas las partes interesadas durante la investigación.
G. MEDIDAS ANTIDUMPING Y ANTISUBVENCIONES DEFINITIVAS
(427)
Partiendo de las conclusiones alcanzadas por la Comisión con respecto a las subvenciones, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, se considera que deben establecerse medidas definitivas para impedir que las importaciones objeto de dumping y subvenciones sigan perjudicando a la industria de la Unión.
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(428)
Para determinar el nivel de las medidas, la Comisión estableció en primer lugar el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(429)
El perjuicio se eliminaría si la industria de la Unión pudiera cubrir sus costes de producción y obtener un beneficio antes de impuestos sobre las ventas del producto similar en el mercado de la Unión que pudiera lograrse razonablemente en condiciones normales de competencia con una industria de este tipo en el sector, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping. Al igual que en la investigación original, se utilizó un objetivo de beneficio del 5 %.
(430)
La APFE ha solicitado un objetivo de beneficio del 10 %-12 %. La APFE alega que el objetivo de beneficio para el análisis debe tener en cuenta la necesidad de que una industria que requiere mucho capital alcance una buena tasa de rendimiento del capital empleado, tal como esperan los inversores. La APFE también se refiere a un informe de Stern Business School de la Universidad de Nueva York que calcula el coste medio ponderado del capital (WACC) por medio de la combinación del coste de los fondos propios y el coste de la deuda para distintos sectores de la industria. (43) El informe de Stern calcula que el WACC medio para la industria de la fibra de vidrio de filamento se encuentra entre el 8,3 % y el 8,4 %. Además, la APFE se refiere al beneficio del 8,3 % utilizado en el caso del vidrio solar procedente de China (44). Por otra parte, alega que teniendo en cuenta que los costes de los fondos propios y de la deuda son algo más elevados en la Unión que en los Estados Unidos, la tasa de la Unión sería ligeramente superior y se situaría entre el 10 % y el 12 %.
(431)
El beneficio real alcanzado durante el período considerado no se puede usar, ya que todavía existen importantes volúmenes de importaciones objeto de dumping procedentes de China a pesar de los derechos en vigor.
(432)
En el caso del vidrio solar procedente de China, se utilizó un objetivo de beneficio del 8,3 % porque ese fue el beneficio medio alcanzado por los productores de la Unión incluidos en la muestra en 2010, cuando el volumen de las importaciones del producto afectado todavía era pequeño y, por tanto, todavía no podía haber distorsionado las condiciones normales de competencia (es decir, un beneficio todavía no afectado por las importaciones objeto de dumping).
(433)
Si bien es indiscutible que la industria de la Unión requiere mucho capital, la APFE no pudo demostrar que el objetivo de beneficio basado en el WACC del informe de Stern correspondía a las pruebas aplicables. Por tanto, se rechazó la alegación.
(434)
Tras la divulgación definitiva de la información, la APFE afirmó que las conclusiones sobre el objetivo de beneficio deben revisarse, habida cuenta de que la industria de la Unión tiene capacidad para registrar niveles de rentabilidad superiores al 5 % en relación con los tipos de producto, tales como los hilos cortados para uso en mojado (WUCS) para materiales no tejidos y WUCS para yeso, con los que puede competir en condiciones de equidad con las importaciones procedentes de terceros países y no tiene que enfrentarse a un gran malbaratamiento debido a los productos de fibra de vidrio de filamento chinos objeto de dumping y subvenciones.
(435)
En la investigación anterior, se utilizó un objetivo de beneficio del 5 %. A falta de argumentos justificados relacionados con las nuevas condiciones del mercado que justificarían un objetivo de beneficio mayor, se ha mantenido este objetivo de beneficio.
(436)
Por otra parte, mientras que los WUCS, al igual que cualquier otro tipo del producto afectado, se utilizan como material de refuerzo, tienen una vida útil limitada y mayores costes de transporte debido al peso del contenido de agua (véase el considerando 63). Los WUCS se importan en la Unión en cantidades mucho menores que el resto de productos de fibra vidrio de filamento. El margen de beneficio de este tipo de producto, por tanto, no es representativo para el producto afectado.
(437)
A continuación, la Comisión determinó el nivel de eliminación del perjuicio a partir de la comparación de la media ponderada del precio de importación de los productores exportadores de China con la media ponderada del precio no perjudicial del producto similar vendido por los productores de la Unión incluidos en la muestra en el mercado de la Unión durante el período de investigación. Las posibles diferencias resultantes de esta comparación se expresaron en porcentaje de la media ponderada de los valores cif de importación.
(438)
Tras la divulgación definitiva de la información, un productor exportador alegó que existían algunas inexactitudes en los valores cif de 3 NCP.
(439)
Tras la verificación, la Comisión ha ajustado los valores cif correspondientes que dieron lugar a un pequeño cambio en los márgenes de subcotización y malbaratamiento de este productor exportador.
(440)
Como consecuencia, se han establecido los siguientes niveles de eliminación del perjuicio:
Empresa
Nivel de eliminación del perjuicio
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Otras empresas que cooperaron
26,1 %
(441)
Un usuario alegó que todos los hechos han permanecido inalterables y que, por lo tanto, la única forma en que la Comisión puede llegar a la conclusión de que el perjuicio presuntamente causado por las importaciones procedentes de China ha empeorado es mediante el empleo de una metodología diferente a la hora de calcular el margen de perjuicio con respecto a la investigación original.
(442)
Los hechos no han permanecido inalterables. Por lo tanto, aplicando la metodología de la investigación original, el cálculo del margen de perjuicio actual da lugar a un resultado diferente, en vista de un cambio en los datos subyacentes, como los costes, los precios y las pérdidas.
(443)
Tras la divulgación definitiva de la información, uno de los productores exportadores se preguntaba qué cambio de circunstancias justificaría un cálculo del margen de perjuicio basado en el NCP en contraposición con la simple comparación de la media de los precios realizada en la investigación original.
(444)
La Comisión considera que la metodología básica de las investigaciones en curso es la misma que se aplicó en la investigación anterior. Se aplicó el muestreo y se llevaron a cabo comparaciones en términos equiparables. El cálculo del margen de perjuicio basado en el NCP permitía realizar un cálculo más detallado y preciso, pero no puede considerarse como un cambio en la metodología.
(445)
El mismo productor exportador también señaló que los mats de hilos cortados fabricados con filamentos de fibra de vidrio forman parte del producto afectado pero, sin embargo, el cálculo del margen de perjuicio no refleja los NCP de los mats de hilos cortados. El productor exportador se preguntaba si: i) los productores de la Unión ya no producían los mats de hilos cortados y ii) por qué la Comisión no parece haber tenido en el pasado ninguna dificultad para encontrar un sustituto para un tipo de producto importante con el objetivo de realizar un cálculo del margen de perjuicio incluso si no había una correspondencia exacta en lo que a NCP se refiere.
(446)
El producto afectado sí incluye mats de hilos cortados y algunos de los productores (o sus entidades) de la Unión producen dichos mats. Los productores de la Unión incluidos en la muestra produjeron tipos de mats que no se importaban de China durante el período de investigación. Sin embargo, en términos generales, la correspondencia de NCP era elevada y, por tanto, no había necesidad de recurrir a los sustitutos.
(447)
Por otra parte, este productor exportador se preguntaba: i) por qué era necesario realizar un ajuste de la fase comercial y a quiénes venden realmente sus productos los productores de la Unión, y ii) por qué, en el caso de las ventas chinas, los costes de transporte de la UE al almacén y los gastos de almacenamiento no se tuvieron en cuenta en el margen de perjuicio.
(448)
Las ventas llevadas a cabo por los productores de la Unión de la muestra se realizan, sobre todo, directamente a los usuarios finales. Para los exportadores chinos incluidos en la muestra, este no fue el caso. Son muchas las ventas las que se realizan a través de distribuidores u otros canales de venta intermediarios. Por tanto, se consideró que el hecho de llevar las ventas al nivel de una venta al usuario final permitió que los precios fueran más comparables. Según metodología estándar, el cálculo de la subcotización tiene en cuenta los costes posteriores a la importación, mientras que el margen de perjuicio se basa en el valor cif de las ventas de exportación chinas.
(449)
El productor exportador también se preguntaba por qué el derecho antidumping existente no está incluido en el margen de perjuicio, ya que su inclusión con el valor cif sería coherente con la metodología de subcotización de los precios aplicada.
(450)
El margen de eliminación de perjuicio presentado en este Reglamento refleja la totalidad del margen necesario para eliminar el perjuicio. Si el margen de antidumping existente se hubiera incluido en el margen de eliminación de perjuicio, solo se habría obtenido un margen de eliminación parcial.
(451)
Tras la divulgación definitiva de la información, el demandante alegó que, debido a que se constató que Jiangsu Changhai Group no cooperaba plenamente con la investigación (véase la sección C. 2.1. anterior), la información relacionada con el precio de exportación de Jiangsu Changhai Group no era fiable y, por tanto, no se debería utilizar para el cálculo del margen de perjuicio. El demandante afirmó que el precio de exportación del grupo podría ser erróneo en caso de establecerse en función de los costes de producción de la empresa, ya que estos no se pudieron verificar adecuadamente debido a que la empresa no cooperó plenamente con la investigación. El precio de exportación del grupo debería establecerse en función de los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18, apartado 1, del Reglamento antidumping de base y el artículo 28, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base.
(452)
Como ya se ha explicado en el considerando 92, en el grupo, la empresa que proporcionó la información engañosa no exportó el producto afectado, solo lo hizo OCH. Esta última, sin embargo, cooperó plenamente en las investigaciones y proporcionó información fidedigna sobre el precio de exportación del grupo (por ejemplo, proporcionó facturas para su verificación por parte de la Comisión). Por tanto, la Comisión no tiene motivos para cuestionar el precio de exportación del grupo. El cálculo del margen de perjuicio se realizó en base al precio de exportación real y verificado (tal y como aparece en las facturas de ventas), con independencia de cómo se estableciera y de si estaba basado en los costes de producción de la empresa. Por lo tanto, se rechazó esta alegación.
2. Medidas definitivas
(453)
La investigación antisubvenciones se llevó a cabo en paralelo con la reconsideración de las medidas antidumping, limitada al perjuicio. En vista de la utilización de la regla del derecho inferior y el hecho de que los márgenes de subvención definitivos son inferiores al nivel de eliminación del perjuicio, de conformidad con el artículo 15 del Reglamento antisubvenciones de base, la Comisión debe imponer el derecho compensatorio definitivo en el nivel de los márgenes de subvención definitivos establecidos y, a continuación, imponer el derecho antidumping definitivo hasta el nivel de eliminación del perjuicio pertinente.
(454)
Sobre la base de esta metodología y las circunstancias del caso, en particular el hecho de que las medidas están limitadas por el margen de perjuicio, la Comisión considera que no hay problemas de «doble contabilidad» en este caso.
(455)
Dado el alto nivel de cooperación de los productores exportadores chinos, el derecho para «todas las demás empresas» se fijó en el nivel del derecho más elevado impuesto a las empresas que se incluyeron en la muestra o cooperaron en las investigaciones. Ese derecho se impondrá a las empresas que no cooperaron en las investigaciones.
(456)
En el caso de los otros productores exportadores chinos no incluidos en la muestra, pero que cooperaron, enumerados en el anexo I, el tipo de derecho definitivo es la media ponderada de los tipos establecidos para los productores exportadores que se incluyeron en la muestra y cooperaron, a excepción del grupo al que pertenece el productor exportador sujeto a las disposiciones del artículo 28, apartado 1.
(457)
Tras la divulgación definitiva de la información, uno de los productores exportadores solicitó acogerse a un trato individual en virtud del artículo 9, apartado 5, del Reglamento antidumping de base, así como recibir un cálculo del margen de dumping individual.
(458)
Sin embargo, dado que la reconsideración provisional parcial está limitada al perjuicio, los márgenes de dumping, de conformidad con lo establecido en la investigación antidumping anterior, permanecen sin cambios. La solicitud de un margen de dumping individual, por tanto, se rechazó.
(459)
Sobre la base de lo anterior, los tipos de los derechos antes mencionados se fijan como sigue:
Exportador chino
Margen de dumping (establecido en la investigación original)
Margen de subvención
Nivel de eliminación del perjuicio
Derecho compensatorio
Derecho antidumping
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Otras empresas que cooperaron
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Tipos de derecho para todas las demás empresas
10,3 %
19,9 %
(460)
El tipo del derecho antidumping y antisubvenciones individual especificado para la empresa mencionada en el presente Reglamento se estableció a partir de las conclusiones de las investigaciones actuales. En consecuencia, refleja la situación observada durante las mismas en relación con la empresa afectada. Este tipo de derecho (en contraposición con el derecho nacional aplicable a «todas las demás empresas») es aplicable exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y fabricados por la empresa específicamente mencionada. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada expresamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo del derecho aplicable a «las demás empresas».
(461)
Una empresa puede solicitar la aplicación del tipo de derecho individual si posteriormente cambia el nombre de su entidad. La solicitud se debe enviar a la Comisión. (45) La solicitud debe contener toda la información pertinente que permita demostrar que el cambio no afecta al derecho de la empresa a beneficiarse del tipo de derecho que se le aplica. Si el cambio de nombre de la empresa no afecta a su derecho a beneficiarse del tipo de derecho que se le aplica, se publicará un anuncio en el que se informará sobre el cambio de nombre en el Diario Oficial de la Unión Europea.
(462)
A fin de velar por la adecuada aplicación del derecho antidumping, el nivel del derecho de todas las demás empresas no solo debe aplicarse a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el PI.
3. Compromiso
(463)
Un productor exportador chino ofreció un compromiso en materia de precios, de conformidad con el artículo 8, apartado 1, del Reglamento antidumping de base y el artículo 13, apartado 1, del Reglamento antisubvenciones de base. El compromiso ofrecido incluía los precios de importación mínimos («PIM») para varios tipos de productos principales y tipos de subproductos del producto afectado.
(464)
La Comisión considera que el producto afectado existe en una multitud de niveles y tipos de subproducto, entre los que los precios varían hasta en un 700 %. Por lo tanto hay un alto riesgo de que se produzca una compensación cruzada. Dentro de un mismo tipo de producto, los precios también pueden variar hasta en un 550 %, en función de los tipos de subproducto. Por otra parte, los distintos PIM propuestos por el productor exportador chino estaban muy por debajo del precio no perjudicial y, por tanto, no eliminarían el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(465)
En vista de lo anterior, en las aduanas no sería posible distinguir la especificación sin realizar un análisis individual de cada transacción importada con el fin de determinar en qué grupo de PIM se incluiría el producto, por lo que la supervisión resultaría muy compleja, por no decir imposible.
(466)
Por otra parte, la empresa también exporta a la Unión otros productos que no están sujetos a estas medidas. Por consiguiente, existe el riesgo de que se produzca una compensación si los productos se venden a los mismos clientes. Algunos de los clientes de la Unión son empresas relacionadas que también comercian con otras empresas relacionadas de fuera de la Unión. Estos complejos vínculos comerciales y empresariales dan lugar a un aumento de los posibles riesgos de compensación cruzada.
(467)
Habida cuenta de estos datos, la oferta de compromiso se rechazó.
(468)
El Comité establecido en virtud del artículo 15, apartado 1, del Reglamento antidumping de base no ha emitido ningún dictamen.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1) Por el presente Reglamento se establece un derecho compensatorio definitivo sobre las importaciones de hilos cortados de fibra de vidrio, de una longitud inferior o igual a 50 mm; rovings de fibra de vidrio, a excepción de los que hayan sido impregnados y recubiertos y tengan una pérdida por combustión superior al 3 % (tal como determina la norma ISO 1887); y mats fabricados con filamentos de fibra de vidrio, a excepción de los mats de lana de vidrio, actualmente clasificados en los códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (códigos TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) y 7019 31 00 y originarios de la República Popular China.
2) El tipo del derecho compensatorio definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho compensatorio definitivo (%)
Código TARIC adicional
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; y Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Otras empresas que cooperaron enumeradas en el anexo I
10,2
Todas las demás empresas
10,3
A999
3) La aplicación de los tipos de derecho compensatorio individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo II. En caso de que no se presente dicha factura, se aplicará el derecho calculado para «todas las demás empresas».
4) A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El artículo 1 del Reglamento de Ejecución (UE) no 248/2011 del Consejo se sustituye por el texto siguiente.
1)
Por el presente Reglamento se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de hilos cortados de fibra de vidrio, de una longitud inferior o igual a 50 mm; rovings de fibra de vidrio, a excepción de los que hayan sido impregnados y recubiertos y tengan una pérdida por combustión superior al 3 % (tal como determina la norma ISO 1887); y mats fabricados con filamentos de fibra de vidrio, excluidos los mats de lana de vidrio, actualmente clasificados en los códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (códigos TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) y 7019 31 00 y originarios de la República Popular China.
2)
El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho antidumping definitivo (%)
Código TARIC adicional
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Otras empresas que cooperaron enumeradas en el anexo 1
15,9
Todas las demás empresas
19,9
A999
3)
La aplicación de los tipos de derecho antidumping individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo II. En caso de que no se presente dicha factura, se aplicará el derecho calculado para «todas las demás empresas».
4)
A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro de conformidad con los Tratados.
Hecho en Bruselas, el 16 de diciembre de 2014.