PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 217/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 833/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu daného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Analýza tendencí významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Po vyhlášení prozatímního nařízení tři ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedli, že jejich jména jsou v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařízení uvedena nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava prozatímního nařízení, ve které byla uvedena správná jména těchto společností.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(7)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
(8)
Šetření ukázalo, že hliníková fólie v rolích vyráběná v ČLR a z této země vyvážená, hliníková fólie v rolích, kterou v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníková fólie v rolích, která je vyráběná a prodávaná v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(9)
Jelikož k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 18. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
(10)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 21. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(11)
Po zveřejnění prozatímních zjištění byly obdrženy připomínky od společnosti CeDo (Shanghai) Ltd. (dále jen „CeDo“) týkající se zjištění ohledně kritéria stanoveného v čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážce základního nařízení. Společnost ve svých připomínkách a během slyšení u úředníka pro slyšení zpochybnila zjištění, podle kterého její rozhodování o financování ze zahraničí podléhalo schválení ze strany státu, čímž se narušovala její finanční situace. Společnost CeDo tvrdila, že čínská „Pravidla pro provádění registrace vnějších dluhů“ neměla zkreslující vliv na její finanční situaci, jelikož se její úvěr týkal úvěru uvnitř skupiny od společnosti ve spojení z jiné země než z Číny a byl založen výlučně na finančním protiplnění uvnitř skupiny. Společnost dále tvrdila, že schválení transferu úroku a jistiny bylo uděleno automaticky.
(12)
Po opětovném přezkoumání doplňujících informací poskytnutých uvedenou společností a argumentů předložených následně po zveřejnění prozatímních zjištění bylo usouzeno, že přes existenci požadavků na registraci úvěrů a schválení splátek lze v tomto konkrétním případě úvěru uvnitř skupiny stanovit, že finanční situace společnosti nepodléhala podstatnému zkreslení vzhledem k tomu, že splatila částku úroku a jistiny v souladu s podmínkami úvěrové smlouvy. Za těchto okolností se shledává, že společnost splnila kritérium stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážce základního nařízení.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, s výhradou výše uvedené změny se potvrzuje 27. až 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Individuální zacházení
(14)
Jelikož k individuálnímu zacházení nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 54. až 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Srovnatelná země
(15)
Žádná ze stran nezpochybnila výběr Turecka jako srovnatelné země za účelem konečného určení.
(16)
Jelikož k výběru srovnatelné země, nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 57. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Běžná hodnota
(17)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Turecko). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a početně zjištěné běžné hodnoty jednoho tureckého výrobce obdobného výrobku.
(18)
Společnost Ningbo Favored Commodity Co., Ltd (dále jen „Ningbo Favored“) se pozastavila nad tím, jak mohly být údaje od jednoho tureckého výrobce dostatečně reprezentativní k tomu, aby bylo možné stanovit dumpingové rozpětí pro všechny čínské vyvážející výrobce jako celek, a vyjádřila překvapení nad tím, že ceny na domácím trhu v Turecku byly podstatně vyšší než v Unii. Pokud jde o turecký trh s hliníkovou fólií, jak je zmíněno v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo Turecko považováno za vhodnou srovnatelnou zemi na základě objemů a hodnot domácí výroby, dovozu a vývozu. Pokud jde o skutečnost, že ceny na tureckém trhu jsou vyšší než v Unii, při výběru vhodného trhu srovnatelné země není tato skutečnost považována za rozhodující faktor. V každém případě lze rozdíl v cenách částečně vysvětlit skutečností, že se výrobní odvětví Unie během období šetření pohybovalo téměř na hranici rentability. Pokud se výrobní odvětví Unie postaví do pozice, kdy může dosáhnout přiměřeného zisku (tj. 5 %, jak je zmíněno ve 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), cenový rozdíl mezi tureckými cenami a cena na trhu Unie se sníží.
(19)
Společnost Ningbo Favored rovněž tvrdila, že orgány neposkytly dostatek informací o početně určené běžné hodnotě.
(20)
V této souvislosti se podotýká, že, jak je vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, Komise poskytla uvedené straně všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být uvolněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, tj. při současném zajištění, aby bylo s případnými důvěrnými údaji, které poskytl jediný výrobce v Turecku, zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Informace poskytnuté vyvážejícímu výrobci byly smysluplné a umožnily mu pochopit použitou metodiku v souladu s článkem 2 základního nařízení. Kromě toho během slyšení, které se konalo na žádost společnosti Ningbo Favored, byla tato společnost informována, že pro účely stanovení dumpingu byla použita celá kontrolní čísla výrobku („PCN“) a že v případech, kdy turecký výrobce neprodával přesně stejný typ výrobku, byla běžná hodnota stanovena úpravou nejbližšího kontrolního čísla výrobku prodaného tureckým výrobcem. Společnosti Ningbo Favored a ostatním čínským výrobcům zařazeným do vzorku byly poskytnuty další informace týkající se stanovení početně určené běžné hodnoty v době, kdy byla zveřejněna konečná zjištění. Výše uvedená tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(21)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 65. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Vývozní cena
(22)
Společnost Ningbo Favored tvrdila, že hodnoty prodeje na vývoz v soupisu jednotlivých transakcí by měly být přepočteny z USD na čínskou měnou použitím měsíčního směnného kurzu uvedeného v dotazníku a ne skutečným směnným kurzem v době jednotlivých transakcí. V tomto ohledu, v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) (o měnových přepočtech) základního nařízení, vyžaduje-li srovnání cen měnový přepočet, použije se k tomu směnný kurs platný v den prodeje. Je třeba rovněž poznamenat, že v pokynech pro vyplnění dotazníku je výslovně uvedeno, že částky, které se mají použít, jsou vyjádřeny v účetní měně, jak jsou zachyceny v účetnictví respondenta. Uvedená společnost byla tudíž náležitě informována, jaký směnný kurz se má použít. Toto tvrzení proto nemohlo být přijato.
(23)
Po uložení prozatímních opatření byla uskutečněna další inspekce na místě v prostorách jednoho z dovozců, kteří nejsou ve spojení, pro kterého byl stanoven zisk zmíněný v 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V důsledku toho se ziskové rozpětí použité pro početní určení vývozních cen podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení snížilo.
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, s výhradou výše uvedené změny se potvrzuje 73. až 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6 Srovnání
(25)
Ke srovnání nebyly obdrženy žádné relevantní připomínky. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 76. až 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7 Dumpingová rozpětí
(26)
K dumpingovým rozpětím nebyly předloženy žádné relevantní připomínky. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(27)
V důsledku revize zisku dovozců, kteří nejsou ve spojení, jak je zmíněno v 23. bodě odůvodnění, a po opravě některých administrativních chyb, konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie, jsou následující:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd.
30,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd.
32,9 %
Další spolupracující společnosti
34,9 %
Celostátní dumpingové rozpětí
45,6 %
(28)
Na základě skutečností uvedených v 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR stanoveno za použití nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců. Na základě toho bylo stanoveno, že konečné dumpingové rozpětí je 45,6 %.
5. ÚJMA
5.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(29)
Jelikož k výrobě v Unii a výrobnímu odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož ke spotřebě v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 84. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Dovoz do Unie z ČLR
5.3.1 Objem a podíl na trhu
(31)
Jelikož k výši dovozu do Unie z ČLR a k podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 87. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(32)
Jak je blíže uvedeno v 47. bodě odůvodnění, po analýze připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění bylo shledáno za vhodné nepoužít pro srovnání cen dotčeného výrobku a hliníkové fólie vyráběné výrobním odvětvím Unie úpravu s ohledem na obchodní úroveň. Tato změna metody nepatrně ovlivnila rozpětí cenového podbízení.
(33)
Rozpětí cenového podbízení skupiny CeDo se snížilo na základě revize ziskového rozpětí dovozců, kteří nejsou ve spojení (viz 23. bod odůvodnění). Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však zůstalo vyšší než 7 %.
(34)
S výhradou výše uvedených změn a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně cen dumpingového dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 90. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie a reprezentativních výrobců v Unii
5.4.1 Předběžné poznámky a údaje týkající se výrobního odvětví Unie
(35)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 95. až 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.2 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(36)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5 Závěr ohledně újmy
(37)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená v 109. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(38)
Komise neobdržela žádné připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou. V důsledku toho se potvrzuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení a nejsou známy žádné jiné faktory, které by byly takové, že by narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Závěry uvedené v 113. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
7. ZÁJEM UNIE
7.1 Výrobní odvětví Unie
(39)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 138. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Dovozci/velkoobchodníci
(40)
Spolupráce ze strany dovozního sektoru byla velmi nízká a, jak již bylo zmíněno ve 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, na dotazník odpověděli pouze dva dovozci. Jak je zmíněno v 23. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření, byla uskutečněna inspekce na místě v prostorách největšího dovozce (Robinson Young, Spojené království) za účelem ověření jeho odpovědí na dotazník. Na základě tohoto ověření byla provedena oprava udané ziskovosti této společnosti, pokud jde o její relevantní činnosti. V důsledku toho došlo ke snížení váženého průměrného ziskového rozpětí dvou spolupracujících dovozců zařazených do vzorku. Snížení zisku uvedených spolupracujících dovozců však z hlediska analýzy zájmu Unie nebylo považováno za významné, jelikož obě míry zisku (před a po opravě) byly nevýrazné.
(41)
Jeden z dovozců zařazených do vzorku zpochybnil předběžný závěr shrnutý ve 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to že dopad opatření na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený, jelikož by mohl být nucen opustit trh, pokud by opatření byla potvrzena. V prozatímním nařízení se však skutečně dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé smlouvy na úkor odvětví dovozu. Je však nepochybné, že dovoz dotčeného výrobku bude nadále zásobovat trh Unie, byť nyní na základě spravedlivé hospodářské soutěže, a tedy možná v menším rozsahu. Vzhledem k tomu se potvrzuje, že celkový dopad na dovozní sektor není nepřiměřený.
(42)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace ohledně zájmu dovozců a velkoobchodníků. Potvrzují se proto prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto skupin uvedená v 143. až 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3 Maloobchodníci a spotřebitelé
(43)
Jelikož ohledně zájmu maloobchodníků a spotřebitelů nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 150. až 153. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.4 Závěr ohledně zájmu Unie
(44)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(45)
Po zveřejnění předběžných zjištění společnost Ningbo Favored učinila podání týkající se metodiky použité pro stanovení rozpětí újmy. Společnost tvrdila, že úpravou struktury PCN vznikla nerovnováha. Konkrétně tvrdila, že ke zkreslení údajů pravděpodobně došlo kvůli nákladům na balení. Druhá otázka se týkala metody použité k zajištění spravedlivého srovnání z hlediska obchodní úrovně. V prozatímní fázi byly údaje za Unii rozděleny na maloobchodní a velkoobchodní prodejní kanály, avšak společnost Ningbo Favored namítla, že tím vznikly dvě cílové ceny za jeden typ výrobku, což by podle ní bylo protiprávní.
(46)
Pokud jde o tvrzení k úpravě struktury PCN, simulace ukázaly, že v případě, že by se úprava neprovedla, došlo by ke zkreslení. Změny provedené ve struktuře PCN (které byly fakticky konsolidací údajů s cílem zlepšit míru shody a reprezentativnost) odstranily zkreslení a zlepšily spolehlivost výpočtů. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.
(47)
Druhá otázka vznesená společností Ningbo Favored ohledně metody prozatímně použité k zajištění spravedlivého srovnání z hlediska obchodní úrovně byla rovněž náležitě analyzována. V tomto ohledu bylo shledáno, že ačkoliv se ceny mezi uvedenými dvěma prodejními kanály obvykle lišily, ve stávajícím případě se nejednalo o žádný identifikovatelný či konzistentní vzorec. Ve skutečnosti za určitých okolností byly prodejní ceny výrobce pro maloobchodníky nižší než pro velkoobchodníky, zatímco v jiných případech by se jednalo o opak. Bylo proto rozhodnuto přijmout toto tvrzení, že by se neměla provádět žádá úprava o obchodní úroveň, jelikož podmínky pro takovou úpravu nebyly splněny. Tato změna metodiky nepatrně ovlivnila rozpětí újmy.
(48)
V reakci na poskytnutí konečných informací společnost Ningbo Favored namítla, že metoda, která byla použita k výpočtu prodeje pod cenou byla chybná a nespolehlivá, jelikož na straně výrobního odvětví byla výchozím bodem výpočtu prodejní cena Unie za PCN místo nákladů na výrobu za PCN. Společnost Ningbo Favored dospěla k závěru, že nebyly použity náklady na výrobu za PCN, jelikož úředníci Komise „nenaléhaly“ na společnost, aby poskytla příslušné údaje, a řízení by proto mělo být z důvodu „nedostatku důkazů“ zastaveno.
(49)
Základní nařízení však nestanoví, jak má být cílová cena výrobního odvětví Unie stanovena. Běžnou praxí je stanovit ji buď na základě nákladů na výrobu za PCN a cílového zisku, nebo použitím prodejních cen ze závodu za PCN při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, a úpravou o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Obě metody jsou spolehlivé a jejich použití je zaměnitelné (v závislosti na okolnostech). Při šetření byla použita druhá metoda (tj. na základě skutečných prodejních cen Unie při prodeji nezávislým odběratelům), jelikož ne všichni výrobci v Unii byli schopni vypočítat spolehlivě náklady na výrobu za PCN.
(50)
S ohledem na výše uvedené tvrzení, že použitá metoda je nespolehlivá, a tvrzení, že by řízení mělo být proto zastaveno, se odmítají.
(51)
Skupina CeDo tvrdila, že metodika použitá pro stanovení prozatímního rozpětí újmy nebyla správná, jelikož plně nezohlednila strukturu skupiny CeDo. Dovozce CeDo UK, který je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (dále jen „CeDo (Shanghai)“), dodává na trh Unie fólii vyráběnou jak v ČLR, tak v Unii, a to vždy prostřednictvím dovozce/obchodníka, který je ve spojení. Uvedená společnost tvrdila, že výše prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí tohoto dovozce ve spojení neměla být odečtena z ceny CeDO při dalším prodeji, jelikož hospodářská soutěž se odehrává na úrovni odběratelů v Unii. Tvrdila, že prodejní ceny společnosti CeDo na úrovni odběratelů by výrobnímu odvětví Unie újmu nepůsobily.
(52)
K výroku společnosti CeDo ohledně jejích prodejních cen ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie vznesli stěžující si výrobci v Unii několik námitek. Tato záležitost však nemohla být dále šetřena, jelikož informace, které strany předložily, nebylo možné v tak pozdní fázi šetření ověřit.
(53)
V této věci je třeba poznamenat, že účelem výpočtu rozpětí újmy je určit, zda by uplatnění nižší sazby cla na ceny CIF dumpingového dovozu, než je sazba založená na dumpingovém rozpětí, postačovalo k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem. Toto posouzení by mělo vycházet z ceny CIF dotčeného dovozu, což je úroveň, která je považována za porovnatelnou s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie. V případě dovozu uskutečněného prostřednictvím dovozců ve spojení, obdobně jako u postupu při výpočtu dumpingového rozpětí, který by mohl být pro určení sazby při uplatnění pravidla nižšího cla nahrazen výpočtem rozpětí újmy, je cena CIF určena početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s náležitou úpravou podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Dále, aniž jsou dotčeny posledně zmíněné komentáře, je třeba poznamenat, že metodika, kterou zastává společnost CeDo, by vedla nevyhnutelně k použití cen týkajících se výroby hliníkové fólie společností CeDo v Unii, jelikož, jak je uvedeno výše, dovozce/obchodník ve spojení dodával na trh v Unii hliníkovou fólii vyráběnou jak v Číně, tak v Unii.
(54)
Společnost CeDo se vrátila k výše uvedené otázce v konečné fázi. Rovněž požádala o slyšení s úředníkem pro slyšení Generálního ředitelství pro obchod a slyšení pro projednání této záležitosti bylo uspořádáno. Společnost CeDo setrvala na výše zmíněné argumentaci a rovněž napadla výše uvedené vysvětlení týkající se čl. 2 odst. 9, přičemž tvrdila, že čl. 2 odst. 9 je uvedený pod ustanoveními základního nařízení týkajícími se dumpingu a nelze jej analogicky použít pro výpočet újmy. Orgány upozornily, že i když se článek 2 zabývá otázkami dumpingu, čl. 2 odst. 9 spadá pod podkapitolu „vývozní cena“ a uvádí pokyny pro výpočet vývozní ceny v případě unijního prodeje prostřednictvím dovozce ve spojení. Žádné jiné ustanovení základního nařízení neobsahuje v tomto ohledu konkrétnější pokyny.
(55)
Společnost CeDo vznesla otázku rozsudku Tribunálu ve věci společnosti Kazchrome (4), který by zde dle jejího názoru mohl poskytnout vodítko, neboť stanoví, že nejpřesnější metodou výpočtu cenového podbízení by bylo srovnání dovozních cen s cenami zboží výrobního odvětví Společenství při zahrnutí veškerých nákladů, které vzniknou, než se výrobek dostane do prostor zákazníka. Dlužno ovšem podotknout, že Tribunál také připustil, že tento přístup není praktický, a z rozsudku jasně vyplývá, že ceny CIF představují přijatelnou metodiku pro stanovení rozpětí újmy. Věc Kazchrome navíc souvisela se zvláštní situací týkající se zboží, které na trh EU vstupovalo nejprve přes Litvu (tranzit) a následně přes Rotterdam, kde bylo celně odbaveno. V uvedeném případě Komise rozhodla stanovit cenové podbízení i prodej pod cenou na základě ceny v místě tranzitu, narozdíl od ceny po celním odbavení. Při tomto šetření jde však o jiný případ, neboť není pochyb o tom, že stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou se zakládá na ceně CIF společnosti CeDo po celním odbavení. V rozsudku ve věci společnosti Kazchrome Tribunál navíc své závěry jasně omezil na uvedený konkrétní případ.
(56)
Společnost CeDo rovněž vznesla otázku spravedlivého srovnání a citovala dvě zprávy panelů WTO (5). Orgány jsou přesvědčeny o tom, že ceny CeDo, jak byly stanoveny ze strany útvarů Komise, a ceny ze závodu výrobního odvětví Unie (jak pro cenové podbízení, tak pro prodej pod cenou) představují základ pro spravedlivé a přiměřené srovnání. Je třeba mít na paměti, že dokonalé srovnání by znamenalo, že by se měly zohledňovat pouze nabídky v rámci stejné smlouvy, protože pouze tehdy by podmínky prodeje byly totožné. Dokonalé srovnání není možné, a proto jsou orgány přesvědčeny o tom, že použitá metodika využívající průměrných cen získaných u podobných výrobků během jednoho roku období šetření je správná. Tato metodika byla v rámci oznámení jasně sdělena.
(57)
Navíc se má za to, že by metoda, kterou zastává společnost CeDo, vedla k nerovnému zacházení při výpočtu rozpětí této společnosti a rozpětí ostatních vyvážejících výrobců prodávajících nezávislým dovozcům, kteří byli zařazeni do vzorku. Metodika použitá v případě ostatních vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vycházela z vývozní ceny na úrovni CIF, z níž jsou samozřejmě vyjmuty prodejní, správní a režijní náklady a zisk z následného prodeje v Unii po celním odbavení. Komise se domnívá, že určení přiměřené dovozní ceny pro stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou by nemělo být ovlivněno tím, zda se vývoz uskutečňuje pro provozovatele ve spojení nebo nezávislé provozovatele v Unii. Metodika, kterou Komise používá, zajišťuje, že se v obou případech použije stejné zacházení. Závěrem je nutno vzít v úvahu, že by, jak již bylo zmíněno v 53. bodě odůvodnění, přístup požadovaný společností CeDo zejména v situaci této společnosti zamlžil a rozostřil dvě rozdílné funkce, v nichž společnost CeDo jakožto dodavatel hliníkových fólií na trh Unie působí. Společnost CeDo totiž ve skutečnosti dodává na trh Unie za prvé jako výrobce usazený v Unii a za druhé jako další prodejce hliníkových fólií dovážených z Číny. Účelem výpočtu dumpingového rozpětí není změřit, do jaké míry prodej společnosti CeDo UK jakožto dovážejícího výrobce Unie poškozuje výrobce Unie, ale stanovit, zda má takový dopad dovoz od společnosti CeDo Shaghai prostřednictvím cenového podbízení a prodeje pod cenou výrobců Unie. Za tímto účelem je příslušnou cenou, která má být zohledněna, cena, za kterou je dotčený výrobek prodáván do Unie, a nikoli cena, za kterou jsou dovážené materiály dále prodávány dovážejícími výrobci v Unii. To je v souladu s přístupem použitým pro stanovení rozpětí újmy při dovozu ze strany domácích výrobců v Unii.
(58)
Závěrem dlužno uvést, že ceny výrobců v Unii byly upraveny na úroveň ceny ze závodu odečtením nejen dobropisů, slev z cen a rabatů, ale také provizí (forma prodejních nákladů) a výdajů souvisejících s dopravou. Proto by srovnávání ceny dalšího prodeje dovozce s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie nepředstavovalo spravedlivé srovnání.
(59)
Z výše uvedených důvodů bylo potvrzeno, že požadavek na revizi metodiky pro výpočet rozpětí újmy pro společnost CeDo nemohl být přijat.
(60)
Revidované ziskové rozpětí dovozců, které nejsou ve spojení (pozměněné z důvodů vysvětlených v 23. bodě odůvodnění), mělo dopad na rozpětí újmy pro společnost CeDo, jelikož se odečítá od ceny při dalším prodeji. Všechna rozpětí prodeje pod cenou byla ovlivněna opravou administrativní chyby při uplatnění cílového zisku v prozatímní fázi.
(61)
Na základě výše uvedeného jsou konečná rozpětí újmy tato:
Název společnosti
Prodej pod cenou
CeDo (Shanghai) Ltd.
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
15,6 %
Vážený průměr v případě dalších spolupracujících výrobců
14,6 %
Zbytkové rozpětí
35,6 %
8.2 Konečná opatření
(62)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(63)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí pro odstranění újmy
Sazba antidumpingového cla
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
14,2 %
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
30,6 %
14,6 %
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd.
32,9 %
15,6 %
15,6 %
Další spolupracující společnosti
34,9 %
14,6 %
14,6 %
Celostátní dumpingové rozpětí
45,6 %
35,6 %
35,6 %
(64)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během uvedeného šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze využít těchto sazeb a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(65)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní vývozce.
(66)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(67)
Všechny žádosti o uplatňování individuální sazby antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(68)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(69)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v tabulce v čl. 1 odst. 2 s průměrnou sazbou cla ve výši 14,6 %, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(70)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(71)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(72)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností.
(73)
Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
CeDo (Shanghai) Ltd., Šanghaj
14,2 %
B299
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd., Yuyao City
14,6 %
B301
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd., Ningbo
15,6 %
B300
Able Packaging Co.,Ltd., Šanghaj
14,6 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd., Guangzhou
14,6 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao City
14,6 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd., Šanghaj
14,6 %
B305
Weifang Quanxin Aluminum Foil Co.,Ltd., Linqu
14,6 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd., Zhengzhou City
14,6 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd., Zhouzhou City
14,6 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd., Zibo
14,6 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao
14,6 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,6 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 833/2012 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011),
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 14,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 217/2013 DEL CONSEJO
de 11 de marzo de 2013
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de determinadas hojas de aluminio en rollos originarias de la República Popular China
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión»), previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Medidas provisionales
(1)
La Comisión, mediante el Reglamento (UE) no 833/2012 (2) («el Reglamento provisional»), impuso un derecho antidumping provisional («las medidas provisionales») sobre las importaciones de determinadas hojas de aluminio en rollos originarias de la República Popular China.
(2)
Se recuerda que este procedimiento se inició a raíz de una denuncia presentada el 9 de noviembre de 2011 por la Asociación Europea de Metales (Eurométaux) («el denunciante») en nombre de productores que representan más del 50 % de la producción total de la Unión de determinadas hojas de aluminio en rollos. La denuncia contenía indicios razonables para justificar la presunción del dumping de dicho producto y del perjuicio importante resultante del dumping, que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento. Según lo establecido en el considerando 17 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2010 y el 30 de septiembre de 2011 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período desde enero de 2008 hasta el final del período de investigación («el período considerado»).
1.2. Procedimiento posterior
(3)
Tras la comunicación de los hechos y consideraciones esenciales, en función de los cuales se decidió imponer medidas antidumping provisionales («la comunicación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito sus observaciones sobre las conclusiones provisionales. Además, las partes interesadas que así lo solicitaron también fueron oídas. En particular, un productor exportador solicitó audiencia, que le fue concedida, en presencia del Consejero Auditor de la Dirección General de Comercio.
(4)
La Comisión siguió recabando y verificando toda la información que consideró necesaria para establecer sus conclusiones definitivas.
(5)
Tras la publicación del Reglamento provisional, tres de los productores exportadores chinos que cooperaron señalaron que sus nombres se habían escrito incorrectamente en el artículo 1, apartado 2, de dicho Reglamento provisional. En consecuencia, se publicó una corrección de errores en el Diario Oficial de la Unión Europea (3), en el que se publicaron los nombres correctos de estas empresas.
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(6)
El producto afectado son hojas de aluminio de espesor igual o superior a 0,007 mm pero inferior a 0,021 mm, sin soporte, simplemente laminadas, incluso gofradas, presentadas en rollos de peso inferior o igual a 10 kg («el producto afectado» o «hojas de aluminio en rollos»). El producto afectado está clasificado actualmente en los códigos NC ex 7607 11 11 y ex 7607 19 10.
(7)
El producto afectado se usa generalmente como producto de consumo para embalaje y otras aplicaciones en el hogar o en restauración. No se cuestionó la definición del producto.
(8)
La investigación ha puesto de relieve que las hojas de aluminio en rollos fabricadas y exportadas desde la República Popular China, las hojas de aluminio en rollos fabricadas y vendidas en la Unión por los productores de la Unión y las hojas de aluminio en rollos fabricadas y vendidas en Turquía («el país análogo») por el productor turco que cooperó, tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos básicos, por lo que se considera que son similares de conformidad con lo establecido en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
(9)
No habiéndose recibido ninguna observación sobre el producto afectado y el producto similar, se confirma lo expuesto en los considerandos 18 a 20 del Reglamento provisional.
3. MUESTREO
(10)
No habiéndose recibido ninguna observación sobre el muestreo, se confirma lo expuesto en los considerandos 21 a 26 del Reglamento provisional.
4. DUMPING
4.1. Trato de economía de mercado
(11)
Tras la comunicación de las conclusiones provisionales, se recibieron observaciones de CeDo (Shanghai) Ltd. («CeDo») en relación con las conclusiones relativas al criterio establecido en el artículo 2, apartado 7, letra c), tercer inciso, del Reglamento de base. Esta empresa, tanto en sus observaciones como durante una audiencia con el Consejero Auditor, rebatió la conclusión de que sus decisiones sobre la obtención de financiación en el exterior estaban sometidas a la autorización del Estado y, por tanto, creaban una distorsión de su situación financiera. CeDo alegó que las normas chinas para la implementación del registro de las deudas exteriores no tenían ningún efecto distorsionador en su situación financiera puesto que se trataba de un préstamo dentro del grupo procedente de una empresa relacionada de fuera de China y se basaba únicamente en consideraciones financieras internas al grupo. Esta empresa alegó además que se autorizaba automáticamente la transferencia de intereses y principal.
(12)
Tras haber reexaminado en mayor detalle la información adicional proporcionada por la empresa y los argumentos presentados tras la comunicación provisional, se consideró que, a pesar de la existencia de requisitos de registro del préstamo y de autorización de la devolución, podía establecerse en este caso particular de préstamo dentro del grupo que la situación financiera de la empresa no estaba sometida a distorsiones significativas, ya que se determinó que la empresa había devuelto el importe de los intereses y del principal con arreglo a las condiciones del contrato de préstamo. En estas circunstancias, se considera que la empresa cumple el criterio establecido en el artículo 2, apartado 7, letra c), tercer inciso, del Reglamento de base.
(13)
No habiéndose recibido ninguna otra observación en relación con el trato de economía de mercado, se confirma lo expuesto en los considerandos 27 a 53 del Reglamento provisional, a reserva de la modificación arriba mencionada.
4.2. Trato individual
(14)
No habiéndose recibido ninguna observación sobre el trato individual, se confirma lo expuesto en los considerandos 54 a 56 del Reglamento provisional.
4.3. País análogo
(15)
Ninguna parte impugnó la elección de Turquía como país análogo para la determinación definitiva.
(16)
No habiéndose recibido ninguna observación en relación con la elección del país análogo, se confirma lo expuesto en los considerandos 57 a 64 del Reglamento provisional.
4.4. Valor normal
(17)
Se recuerda que el valor normal se calculó a partir de los datos facilitados por el único productor del país análogo (Turquía) que cooperó. Por consiguiente, el valor normal se estableció tomando como base los precios de las ventas interiores y el valor normal calculado de un productor turco del producto similar.
(18)
La empresa Ningbo Favored Commodity Co. Ltd. («Ningbo Favored») puso en duda que los datos de un único productor turco pudieran ser lo suficientemente representativos como para establecer un margen de dumping para todos los productores exportadores chinos, y consideró sorprendente que los precios internos de Turquía fueran significativamente superiores a los de la Unión. En lo que respecta al mercado turco de las hojas de aluminio, tal como se mencionaba en el considerando 63 del Reglamento provisional, se consideró que Turquía era un país análogo adecuado a partir de los volúmenes y los valores de la producción interna, las importaciones y las exportaciones. En cuanto al hecho de que los precios en el mercado turco sean superiores a los de la Unión, no se trata de un factor decisivo a la hora de seleccionar un mercado de un país análogo adecuado. En cualquier caso, la diferencia de precio puede explicarse en parte por el hecho de que la industria de la Unión se estaba acercando a su umbral de rentabilidad durante el período de investigación. Si se sitúa a la industria de la Unión en una posición que le permita conseguir un beneficio razonable (como por ejemplo un 5 %, tal como se menciona en el considerando 158 del Reglamento provisional), se reducirá la diferencia entre los precios turcos y los del mercado de la Unión.
(19)
Ningbo Favored también declaró que las instituciones no proporcionaban información suficiente sobre el valor normal calculado.
(20)
A este respecto hay que señalar que, como se explica en el considerando 70, la Comisión facilitó a la parte toda la información pertinente relativa a los datos utilizados para calcular el valor normal que podía divulgarse sin vulnerar lo dispuesto en el artículo 19 del Reglamento de base, es decir, garantizando al mismo tiempo que los datos confidenciales facilitados por el único productor turco se tratan como tales y no se revelan a otras partes. La información facilitada al productor exportador era significativa y le ofreció la posibilidad de comprender la metodología utilizada en consonancia con lo dispuesto en el artículo 2 del Reglamento de base. Además, durante una audiencia que se celebró a petición de Ningbo Favored, se comunicó a la empresa que, para el cálculo del dumping, se habían utilizado números de control de los productos completos y que, en las situaciones en las que el productor turco no vendía exactamente el mismo tipo de producto, el valor normal se estableció ajustando el número de control de los productos más cercano vendido por el productor turco. Por último, se proporcionó información adicional a Ningbo Favored y a los otros exportadores chinos incluidos en la muestra en relación con el establecimiento del valor normal calculado en el momento en que se comunicaron las conclusiones definitivas. Por lo tanto, se rechazaron las alegaciones anteriores.
(21)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 65 a 72 del Reglamento provisional.
4.5. Precio de exportación
(22)
Ningbo Favored pidió que los valores de las ventas de exportación en el listado de transacciones se convirtieran de dólares estadounidenses a la moneda china utilizando el tipo de cambio mensual suministrado en el cuestionario, en lugar del tipo de cambio del momento en que se efectuaron las diferentes transacciones. A este respecto, de conformidad con lo establecido en el artículo 2, apartado 10, letra j), «cambio de divisas», del Reglamento de base, cuando la comparación de precios exige un cambio de divisas, esta deberá realizarse utilizando el tipo de cambio del día de la venta. También se observa que en las instrucciones del cuestionario se establece explícitamente que los importes que vayan a utilizarse sean los que figuran en la moneda contable de los registros contables del encuestado. Así pues, se ha informado debidamente a la empresa sobre el tipo de cambio que debe utilizarse. Por consiguiente, no pudo aceptarse esta alegación.
(23)
Después de la imposición de medidas provisionales, se realizó otra inspección in situ en los locales de unos de los importadores no vinculados para el que se estableció el beneficio mencionado en el considerando 75 del Reglamento provisional. En consecuencia, se redujo el margen de beneficio utilizado en el cálculo de los precios de exportación de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base.
(24)
No habiéndose recibido ninguna otra observación, se confirma lo expuesto en los considerandos 73 a 75 del Reglamento provisional, a reserva de la modificación arriba mencionada.
4.6. Comparación
(25)
No se han recibido observaciones pertinentes en relación con la comparación. No habiéndose recibido ninguna otra observación, se confirma lo expuesto en los considerandos 76 a 78 del Reglamento provisional.
4.7. Márgenes de dumping
(26)
No se realizaron observaciones pertinentes en relación con los márgenes de dumping. No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 79 a 81 del Reglamento provisional.
(27)
Como consecuencia de la revisión del beneficio de los importadores no vinculados que se menciona en el anterior considerando 23, así como de la corrección de algunos errores materiales, los márgenes de dumping definitivos, expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Nombre de la empresa
Margen de dumping
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
30,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd.
32,9 %
Otras empresas que cooperaron
34,9 %
Margen de dumping a escala nacional
45,6 %
(28)
Con arreglo a los hechos mencionados en el considerando 81 del Reglamento provisional, el margen de dumping definitivo de ámbito nacional para la República Popular China se estableció utilizando las transacciones de los exportadores que colaboraron en las que se detectó el mayor nivel de dumping. En consecuencia, el margen de dumping definitivo resultó ser del 45,6 %.
5. PERJUICIO
5.1. Producción de la Unión e industria de la Unión
(29)
No habiéndose recibido ninguna observación por lo que se refiere a la producción de la Unión y la industria de la Unión, se confirma lo expuesto en el considerando 83 del Reglamento provisional.
5.2. Consumo de la Unión
(30)
No habiéndose recibido ninguna observación por lo que se refiere al consumo en la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 84 a 86 del Reglamento provisional.
5.3. Importaciones en la Unión procedentes de la República Popular China
5.3.1. Volumen y cuota de mercado
(31)
No habiéndose recibido ninguna observación por lo que se refiere al nivel de las importaciones en la Unión procedentes de la República Popular China y a la cuota de mercado, se confirma lo expuesto en los considerandos 87 a 89 del Reglamento provisional.
5.3.2. Precios de las importaciones objeto de dumping y subcotización de precios
(32)
Tal como se explica debidamente en el considerando 47, después de analizar las observaciones recibidas tras la comunicación provisional se consideró adecuado no aplicar un ajuste en concepto de fase comercial para la comparación entre los precios del producto afectado y las hojas de aluminio producidas por la industria de la Unión. Este cambio de método afectó ligeramente a los márgenes de subcotización.
(33)
Además, el margen de subcotización del grupo CeDo se redujo mediante la revisión del margen de beneficio de los importadores no vinculados (véase el considerando 23). Sin embargo, el margen de subcotización medio ponderado de los productores exportadores incluidos en la muestra sigue encontrándose por encima del 7 %.
(34)
Con la excepción de los cambios indicados más arriba y no habiéndose recibido ninguna otra observación sobre los precios de las importaciones objeto de dumping y de la subcotización de precios, se confirma la metodología descrita en los considerandos 90 a 94 del Reglamento provisional para establecer la subcotización de precios.
5.4. Situación económica de la industria de la Unión y de los productores representativos de la Unión
5.4.1. Observaciones preliminares y datos relativos a la industria de la Unión
(35)
No habiéndose recibido ninguna otra observación a este respecto, se confirman las conclusiones provisionales enunciadas en los considerandos 95 a 107 del Reglamento provisional.
5.4.2. Magnitud del margen real de dumping
(36)
No habiéndose recibido ninguna observación al respecto, se confirma lo expuesto en el considerando 108 del Reglamento provisional.
5.5. Conclusión sobre el perjuicio
(37)
Tomando todo lo expuesto como base, se confirman las conclusiones provisionales establecidas en los considerandos 109 a 112 del Reglamento provisional.
6. CAUSALIDAD
(38)
La Comisión no ha recibido observaciones sobre las conclusiones provisionales relativas al nexo causal entre el dumping y el perjuicio. Por consiguiente, se confirma que las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China han provocado un perjuicio importante a la industria de la Unión con arreglo a lo establecido en el artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base, y que no hay otros factores conocidos que, por sí solos, rompan el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión. Por consiguiente, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 113 a 136 del Reglamento provisional.
7. INTERÉS DE LA UNIÓN
7.1. Industria de la Unión
(39)
No habiéndose recibido ninguna observación sobre el interés de la industria de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 138 a 142 del Reglamento provisional.
7.2. Importadores/mayoristas
(40)
La cooperación del sector importador fue muy escasa y, como ya se ha mencionado en el considerando 146 del Reglamento provisional, únicamente dos importadores habían presentado una respuesta al cuestionario. Tal como se menciona en el considerando 23, después de la imposición de las medidas provisionales, se realizó una inspección in situ al mayor importador (Robinson Young, del Reino Unido) para verificar su respuesta al cuestionario. Como resultado de esta verificación, se corrigió la rentabilidad comunicada de esta empresa en relación con sus actividades pertinentes. En consecuencia, se redujo el margen de beneficio medio ponderado de los dos importadores que participaron en la muestra y que cooperaron. Sin embargo, la reducción del beneficio de los importadores que cooperaron no se consideró significativa en términos de análisis del interés de la Unión debido a que las dos tasas de beneficios (antes y después de la corrección) eran moderadas.
(41)
Uno de los importadores incluidos en la muestra puso en entredicho la conclusión preliminar resumida en el considerando 148 del Reglamento provisional en el sentido de que el impacto de las medidas en el sector importador en su conjunto no sería desproporcionado, ya que podría verse obligado a abandonar el mercado si se confirmasen las medidas. Sin embargo, es cierto que en el Reglamento provisional se concluyó que la industria de la Unión podría recuperar algunos contratos en detrimento del sector importador. No obstante, no hay duda de que seguirán existiendo importaciones del producto afectado en el mercado de la Unión, si bien ahora se hará en un marco de competencia leal y, por tanto, posiblemente a menor escala. Teniendo en cuenta todo lo anterior, se confirma que el impacto global en el sector importador no es desproporcionado.
(42)
No se han recibido otras observaciones ni más información en relación con los intereses de los importadores o los mayoristas. Por lo tanto, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 143 a 149 del Reglamento provisional en lo relativo a los intereses de estos grupos.
7.3. Minoristas y consumidores
(43)
No habiéndose recibido ninguna observación relativa al interés de los minoristas y los consumidores, se confirma lo expuesto en los considerandos 150 a 153 del Reglamento provisional.
7.4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(44)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se confirman las conclusiones provisionales relativas al interés de la Unión, es decir, no existen razones de peso contra la imposición de medidas definitivas a las importaciones de determinadas hojas de aluminio en rollos originarias de la República Popular China.
8. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
8.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(45)
Tras la comunicación de las conclusiones provisionales, Ningbo Favored presentó una observación relativa a la metodología utilizada para calcular los márgenes de perjuicio. Esta empresa afirmó que los ajustes realizados en la estructura de los números de control de los productos habían creado un desequilibrio. En particular, alegó que los costes de embalaje eran probablemente responsables de la distorsión de los datos. Otro punto abordado era el método utilizado para garantizar una comparación justa en lo que respecta a la fase comercial. En la fase provisional, los datos de la Unión se dividieron entre los canales de venta al por menor y al por mayor, pero Ningbo argumentó que esto creaba dos precios indicativos por tipo de producto, lo que consideró que sería ilegal.
(46)
En cuanto a la alegación sobre el ajuste efectuado en la estructura de los números de control de los productos, las simulaciones han mostrado que se producirían distorsiones en caso de que no se realizasen ajustes. Estos cambios en la estructura de los números de control de los productos (que, de hecho, consistieron en una consolidación de datos para mejorar las tasas de concordancia y la representatividad) habían eliminado distorsiones y mejorado la fiabilidad de los cálculos. Por consiguiente, debe rechazarse esta alegación.
(47)
También se analizó debidamente la segunda consideración planteada por Ningbo Favored, relativa al método utilizado provisionalmente para garantizar una comparación justa en lo que respecta a la fase comercial. A este respecto, se descubrió que, aunque los precios suelen diferir entre los dos canales de venta, no había ninguna pauta identificable o coherente en el caso en cuestión. De hecho, en determinados casos los precios de venta del productor a los minoristas serían inferiores a los de los mayoristas, mientras que, en otros casos, la situación sería la contraria. Por consiguiente, se decidió aceptar la alegación de que no debía realizarse ningún ajuste relativo a la fase comercial debido a que no se cumplían las condiciones para ese ajuste. En consecuencia, los cálculos definitivos de los niveles de eliminación del perjuicio se han realizado a partir de precios consolidados tanto de los productores exportadores como de la industria de la Unión, sin realizar ningún ajuste en concepto de fase comercial. Este cambio de metodología afectó ligeramente a los márgenes de perjuicio.
(48)
En respuesta a la comunicación definitiva, Ningbo Favored alegó que el método utilizado para calcular el malbaratamiento era defectuoso y no era fiable, debido a que, por lo que respecta a la industria de la Unión, su punto de partida era el precio de venta en la Unión por número de control del producto, en lugar del coste de producción por número de control del producto. Ningbo Favored concluyó que no se utilizaba el coste de producción por número de control del producto debido a que los funcionarios de la Comisión «no instaban» a la empresa a proporcionar los datos pertinentes y que, por consiguiente, debía darse por concluido el procedimiento debido a la «falta de pruebas».
(49)
Sin embargo, el Reglamento de base no prescribe de qué manera debería establecerse el precio indicativo de la industria de la Unión. La práctica habitual es hacerlo a partir del coste de producción por número de control del producto más el beneficio indicativo, o bien utilizando los precios de venta franco fábrica por número de control del producto a clientes no vinculados en el mercado de la Unión y ajustándolos en función del beneficio o la pérdida real durante el período de investigación y añadiendo el beneficio indicativo establecido. Ambos métodos son fiables y que pueden utilizarse de manera intercambiable (en función de las circunstancias). En la investigación se utilizó el segundo método (es decir, tomando como base los precios de venta reales en la Unión a clientes no vinculados) debido a que no todos los productores de la Unión incluidos en la muestra fueron capaces de calcular un coste de producción fiable por número de control del producto.
(50)
Teniendo en cuenta lo anterior, se rechaza la alegación de que el método adoptado no es fiable y de que, por consiguiente, debería darse por concluido el procedimiento.
(51)
El Grupo CeDo alegó que la metodología utilizada para calcular sus márgenes de perjuicio provisionales no era correcta debido a que no tenía plenamente en cuenta la estructura de este grupo. De hecho, el importador CeDo UK, vinculado a un productor exportador que cooperó y fue incluido en la muestra («CeDo (Shangai)»), suministra al mercado de la Unión hojas producidas tanto en la República Popular China como en la Unión, todas ellas canalizadas a través de un importador/operador comercial vinculado. La empresa alegó que no deberían haberse deducido de los precios de reventa de CeDo los gastos de venta, generales y administrativos de este importador vinculado y un margen de beneficio, ya que la competencia tiene lugar a nivel de los consumidores en la Unión. Alegó que los precios de venta de CeDo al nivel de los clientes no serían perjudiciales para la industria de la Unión.
(52)
Varias observaciones presentadas por productores denunciantes de la Unión pusieron en duda la afirmación de CeDo sobre sus precios de venta en relación con los de la industria de la Unión. Sin embargo, no pudo investigarse más este asunto debido a que no pudo verificarse la información proporcionada por las partes en una fase tan tardía de la investigación.
(53)
Esencialmente, cabe destacar que el objetivo de calcular un margen de perjuicio es determinar si la aplicación de un tipo de derecho menor que el basado en el margen de dumping al precio cif de las importaciones objeto de dumping sería suficiente para eliminar el perjuicio provocado por las importaciones objeto de dumping. Esta valoración debería basarse en el precio cif de las importaciones en cuestión, que se considera un nivel comparable al precio franco fábrica de la industria de la Unión. En el caso de las importaciones realizadas a través de importadores vinculados, por analogía con el enfoque aplicado para los cálculos del margen de dumping, que el cálculo del margen de perjuicio podría sustituir para la determinación del tipo de derecho en aplicación de la regla del derecho inferior, el precio cif se calcula a partir del precio de reventa al primer cliente independiente debidamente ajustado de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base. En segundo lugar, y sin perjuicio de estas últimas observaciones, cabe señalar que la metodología propugnada por CeDo tendría como resultado el uso inevitable de precios relacionados con la producción en la Unión por CeDo de hojas de aluminio, ya que, como se ha mencionado más arriba, el importador/operador comercial vinculado suministró al mercado de la Unión hojas de aluminio producidas tanto en China como en la Unión.
(54)
CeDo volvió a plantear el asunto arriba mencionado en la fase definitiva. También solicitó audiencia con el Consejero Auditor de la Dirección General de Comercio, y se organizó una audiencia para debatir este asunto. CeDo reiteró sus argumentos anteriores y también puso en duda la explicación dada más arriba en relación con el artículo 2, apartado 9, afirmando que este se encuentra dentro de las disposiciones en materia de dumping del Reglamento de base y que no puede utilizarse por analogía para calcular el perjuicio. Las instituciones señalaron que, aunque el artículo 2 aborde cuestiones relacionadas con el dumping, su apartado 9 forma parte del subcapítulo sobre el precio de exportación y ofrece orientación para calcular el precio de exportación en caso de ventas en la Unión a través de un importador vinculado. Ninguna otra disposición del Reglamento de base ofrece una orientación más específica a este respecto.
(55)
CeDo sacó a relucir la sentencia Kazchrome (4) del Tribunal General, alegando que proporcionaba orientación a este respecto al afirmar que la manera más precisa de calcular la subcotización de los precios sería comparar los precios de las importaciones con los precios de los productos de la industria de la Comunidad incluyendo todos los costes asumidos hasta llegar a los locales de los clientes. Sin embargo, cabe señalar que el Tribunal también reconoció que este enfoque no es práctico y que en la sentencia se establece claramente que los precios cif son una metodología aceptable para calcular los márgenes de perjuicio. Además, el asunto Kazchrome hacía referencia a una situación especial, ya que se trataba de productos que entraban en el mercado de la UE en primer lugar a través de Lituania (en tránsito) y luego se dirigían a Rotterdam, en donde eran despachados de aduana. En este caso, la Comisión decidió calcular la subcotización y el malbaratamiento tomando como base el precio en el punto de tránsito, en lugar del precio después del despacho de aduana. Este no es el caso en la presente investigación, en la que no se pone en duda que los cálculos de la subcotización y el malbaratamiento se basan en el precio cif de CeDo después del despacho de aduana. Además, en la sentencia Kazchrome el Tribunal restringió claramente sus conclusiones a ese caso específico.
(56)
CeDo también planteó la cuestión de si la comparación era justa y citó dos Informes de Grupos Especiales de la OMC (5). Las instituciones están convencidas de que los precios de CeDo tal como han sido establecidos por los servicios de la Comisión y los precios franco fábrica de la industria de la Unión (tanto para la subcotización como para el malbaratamiento) proporcionan una base para una comparación justa y razonable. Cabe recordar que una comparación perfecta significaría que únicamente deberían tenerse en cuenta ofertas para el mismo contrato ya que, solamente en ese caso, las condiciones de venta serían idénticas. Puesto que, en este caso, una comparación perfecta no es posible, las instituciones están convencidas de que esta metodología (que usa precios medios recogidos para productos similares durante el período de investigación de un año) es justa. Esta metodología se dio a conocer claramente en la comunicación.
(57)
Además, se considera que el método propugnado por CeDo conduciría a un trato desigual en el cálculo de sus márgenes y los de otros productores exportadores incluidos en la muestra que venden a importadores independientes. La metodología utilizada para los otros productores exportadores incluidos en la muestra se basó en un precio de exportación a nivel cif que, naturalmente, excluye los gastos de venta, generales y administrativos de la Unión y el beneficio de la reventa en la Unión después del despacho de aduana. La Comisión considera que el establecimiento del precio de importación pertinente para los cálculos de la subcotización y el malbaratamiento no debería verse influido por el hecho de que las exportaciones se realicen a operadores vinculados o independientes en la Unión. La metodología aplicada por la Comisión garantiza que estos dos casos reciban el mismo trato. Por último, como ya se mencionaba en el considerando 53, el enfoque solicitado por CeDo, especialmente teniendo en cuenta las circunstancias concretas de esta empresa, resultaría confuso y desdibujaría las dos situaciones diferentes en las que opera esta empresa en tanto que proveedor de hojas de aluminio al mercado de la Unión. En concreto, CeDo suministra al mercado de la Unión en primer lugar como productor situado en la Unión y, en segundo lugar, como revendedor de hojas de aluminio importadas de China. El objetivo de los cálculos del margen de perjuicio no es medir en qué medida las ventas de CeDo UK, en tanto que productor importador en la Unión, están provocando un perjuicio a los productores de la Unión, sino más bien si las exportaciones de CeDo Shanghai tienen ese efecto mediante la subcotización y el malbaratamiento de los precios de los productores de la Unión. Con ese fin, el precio pertinente que debe tenerse en cuenta es el precio al que se vende el producto afectado a la Unión, y no el precio al que los productores importadores de la Unión revenden posteriormente los materiales importados. Esto es coherente con el enfoque adoptado al calcular el margen de perjuicio atribuible a las importaciones realizadas por los productores internos de la Unión.
(58)
Por último, debe señalarse que los precios de los productores de la Unión se han ajustado a un nivel franco fábrica deduciendo no solamente las notas de crédito, los descuentos y las reducciones, sino también las comisiones (una forma de coste de venta) y los gastos relacionados con el transporte. Por consiguiente, comparar el precio de reventa del importador con un precio franco fábrica en la Unión no sería una comparación justa.
(59)
Por las razones señaladas más arriba, se mantuvo que no podía aceptarse la petición de revisión de la metodología utilizada para calcular el margen de perjuicio de CeDo.
(60)
Sin embargo, el margen de beneficio revisado de los importadores no vinculados (modificado por los motivos explicados en el considerando 23) tuvo un impacto en el margen de perjuicio de CeDo, ya que se deduce de su precio de reventa. Por último, todos los márgenes de subcotización se vieron afectados por la corrección de un pequeño error material en la aplicación del objetivo de beneficios en la fase provisional.
(61)
En vista de lo anteriormente expuesto, los márgenes de perjuicio definitivos son los siguientes:
Nombre de la empresa
Subcotización
CeDo (Shanghai) Ltd.
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd.
15,6 %
Media ponderada para otras empresas que cooperaron
14,6 %
Residual
35,6 %
8.2. Medidas definitivas
(62)
A la vista de las conclusiones obtenidas en lo referente al dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, y de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base y con la regla del derecho inferior, debe establecerse un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinadas hojas de aluminio en rollos originarias de la República Popular China al nivel del margen menor constatado entre los márgenes de dumping y de perjuicio. En el caso que nos ocupa, el tipo del derecho debe fijarse en consecuencia al nivel de los márgenes de perjuicio comprobados.
(63)
En vista de lo anteriormente expuesto, los tipos a los que se impondrán estos derechos se establecen como sigue:
Nombre de la empresa
Margen de dumping
Margen de eliminación del perjuicio
Tipo de derecho antidumping
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
14,2 %
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
30,6 %
14,6 %
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd.
32,9 %
15,6 %
15,6 %
Otras empresas que cooperaron
34,9 %
14,6 %
14,6 %
Margen de dumping a escala nacional
45,6 %
35,6 %
35,6 %
(64)
Los tipos de derecho antidumping especificados en el presente Reglamento con respecto a empresas concretas se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Por lo tanto, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a estas empresas. En consecuencia, esos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «todas las demás empresas») se aplicarán exclusivamente a las importaciones de productos originarios de la República Popular China y producidos por las empresas y, por lo tanto, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Las importaciones del producto afectado fabricado por cualquier otra empresa no citada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las específicamente citadas, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetas al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(65)
Con objeto de minimizar el riesgo de elusión debido a la gran diferencia entre los tipos de los derechos, se considera necesario, en este caso, adoptar disposiciones especiales para garantizar la correcta aplicación de los derechos antidumping. Estas medidas especiales prevén, en particular, la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida, conforme a las condiciones fijadas en el anexo del presente Reglamento. Las importaciones que no estén acompañadas de esta factura estarán sujetas al derecho antidumping residual aplicable a todos los demás exportadores.
(66)
Si el volumen de las exportaciones de una de las empresas que se benefician de tipos de derecho individuales más bajos aumentara significativamente tras imponerse las medidas en cuestión, podría considerarse que ese aumento del volumen constituye en sí mismo un cambio de las características del comercio como consecuencia de la imposición de las medidas en el sentido del artículo 13, apartado 1, del Reglamento de base. En tales circunstancias, y si se dieran las condiciones, podría iniciarse una investigación antielusión. En esta investigación podría examinarse, entre otras cosas, la necesidad de retirar los tipos de derecho individuales, con la consiguiente imposición de un derecho de ámbito nacional.
(67)
Toda solicitud de aplicación de estos tipos individuales del derecho antidumping (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) deberá dirigirse inmediatamente a la Comisión (6), junto con toda la información pertinente, en particular toda modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado interior y de exportación derivadas, por ejemplo, del cambio de nombre o del cambio de las entidades de producción o de venta. En caso necesario, el presente Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
(68)
A fin de velar por la oportuna ejecución del derecho antidumping, el nivel de derecho nacional debe aplicarse no solo a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el período de investigación.
(69)
Para garantizar la igualdad de trato entre cualquier nuevo exportador y las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra, que figuran en el cuadro del artículo 1, apartado 2, a un tipo de derecho medio para la muestra del 14,6 %, debe disponerse que el derecho medio ponderado aplicado a estas últimas empresas se aplique a todo nuevo exportador, que, de otro modo, tendría derecho a una reconsideración de conformidad con el artículo 11, apartado 4, del Reglamento de base, disposición que no es de aplicación si se ha recurrido al muestreo.
(70)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales que motivaban la intención de recomendar el establecimiento de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinadas hojas de aluminio en rollos originarias de la República Popular China y la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional («la comunicación final»). Se concedió a todas las partes un plazo para formular observaciones relativas a esta comunicación definitiva.
(71)
Se analizaron y se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas pertinentes presentadas por las partes interesadas.
9. PERCEPCIÓN DEFINITIVA DEL DERECHO PROVISIONAL
(72)
Teniendo en cuenta la amplitud de los márgenes de dumping constatados y el nivel del perjuicio causado a la industria de la Unión, se considera necesario percibir definitivamente los importes garantizados por el derecho antidumping provisional establecido en el Reglamento provisional.
(73)
Si los derechos definitivos son más elevados que los derechos provisionales, solo se percibirá definitivamente el importe de los derechos provisionales depositados, y aquella parte de los importes depositados que exceda del tipo definitivo de los derechos antidumping será liberada.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de hojas de aluminio de espesor igual o superior a 0,007 mm pero inferior a 0,021 mm, sin soporte, simplemente laminadas, incluso gofradas, presentadas en rollos de peso inferior o igual a 10 kg, clasificadas actualmente en los códigos NC ex 7607 11 11 y ex 7607 19 10 (códigos TARIC 7607111110 y 7607191010) originarias de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho
Código Taric adicional
CeDo (Shanghai) Ltd., Shanghai
14,2 %
B299
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd., Yuyao City
14,6 %
B301
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd., Ningbo
15,6 %
B300
Able Packaging Co. Ltd., Shanghai
14,6 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co. Ltd., Guangzhou
14,6 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co. Ltd., Yuyao City
14,6 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co. Ltd., Shanghai
14,6 %
B305
Weifang Quanxin Aluminum Foil Co. Ltd., Linqu
14,6 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd., Zhengzhou City
14,6 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co. Ltd., Zhouzhou City
14,6 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co. Ltd., Zibo
14,6 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co. Ltd., Yuyao
14,6 %
B310
Todas las demás empresas
35,6 %
B999
3. La aplicación de los tipos de derecho individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 quedará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida, que se ajustará a los requisitos establecidos en el anexo del presente Reglamento. En caso de que no se presente esta factura, será aplicable el derecho calculado para todas las demás empresas.
4. Salvo disposición en contrario, se aplicarán las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Deben percibirse de manera definitiva los importes garantizados por el derecho antidumping provisional establecido en virtud del Reglamento (UE) no 833/2012. Se liberarán los importes garantizados superiores a los derechos antidumping definitivos.
Artículo 3
Siempre que un nuevo productor exportador de la República Popular China presente pruebas suficientes a la Comisión de que:
-
no exportó a la Unión el producto descrito en el artículo 1, apartado 1, durante el período de investigación (del 1 de octubre de 2010 al 30 de septiembre de 2011),
-
no está vinculado a ninguno de los exportadores o productores de la República Popular China que están sujetos a las medidas establecidas por el presente Reglamento,
-
exportó efectivamente el producto en cuestión a la Unión después del período de investigación en el que se basan las medidas, o contrajo una obligación contractual irrevocable de exportar una cantidad significativa a la Unión,
el Consejo, actuando por mayoría simple a propuesta de la Comisión tras consultar al Comité Consultivo, podrá modificar el artículo 1, apartado 2, y añadir el nuevo productor exportador a la lista de empresas que cooperaron no incluidas en la muestra y, en consecuencia, sujetas al tipo de derecho medio ponderado del 14,6 %.
Artículo 4
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 11 de marzo de 2013.