PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 796/2012 DEL CONSEJO
de 30 de agosto de 2012
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de mecanismos de palanca originarios de la República Popular China tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4, y su artículo 11, apartados 2, 5 y 6,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión»), previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
Mediante el Reglamento (CE) no 1136/2006 (2) («el Reglamento original»), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo del 27,1 % y el 47,4 % sobre las importaciones de mecanismos de palanca originarios de la República Popular China («China»).
2. Solicitud de reconsideración por expiración
(2)
Tras la publicación de un anuncio sobre la expiración inminente (3) de las medidas antidumping definitivas en vigor, el 26 de abril de 2011 la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por LAMMA (Lever Arch Mechanism Manufacturers Association) en nombre de tres productores de la Unión («el solicitante») que representan una proporción importante, en este caso más del 50 %, de la producción de mecanismos de palanca de la Unión.
(3)
La solicitud presentó pruebas suficientes de que, probablemente, la expiración de las medidas impuestas a las importaciones de mecanismos de palanca originarios de China redundaría en una continuación o reaparición del dumping y del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Inicio de una reconsideración por expiración
(4)
El 23 de julio de 2011, tras determinar, previa consulta al Comité consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea (4).
4. Investigación
4.1. Período de la investigación de reconsideración y período considerado
(5)
La investigación sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2010 y el 30 de junio de 2011 («el período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio cubrió el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el final del período de investigación de reconsideración («el período considerado»).
4.2. Partes afectadas por la investigación
(6)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración al solicitante, a otros productores conocidos de la Unión, a los productores exportadores del país afectado, a los importadores no vinculados, a los usuarios de la Unión notoriamente afectados, así como a los representantes del país afectado.
(7)
Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer por escrito sus puntos de vista y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones particulares por las que debían ser oídas.
(8)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores exportadores de China, de importadores no vinculados y de productores de la Unión, en el anuncio de inicio se previó un muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(9)
Con respecto a los productores exportadores chinos y a los importadores no vinculados, para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en tal caso, seleccionar una muestra representativa, se pidió a las partes mencionadas que se dieran a conocer en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio. Como ningún productor exportador de China se dio a conocer ni proporcionó a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio, y solo se manifestó un importador no vinculado pero sin comunicar la información antes mencionada, se consideró que no era necesario recurrir al muestreo en ninguno de estos casos.
(10)
En el anuncio de inicio, la Comisión comunicó que había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión. Esta muestra estaba compuesta de dos empresas de entre los seis productores de la Unión conocidos antes de iniciar la investigación, seleccionados teniendo en cuenta las ventas y el volumen de producción del producto afectado en 2010, y la ubicación geográfica en la Unión. La muestra representaba más del 50 % del total de la producción y de las ventas estimadas de la Unión durante el PIR. Se invitó a las partes interesadas a consultar el expediente y a presentar sus observaciones sobre la idoneidad de esta elección en el plazo de quince días a partir de la fecha de publicación del anuncio de inicio. Ninguna parte interesada se opuso a la muestra propuesta.
(11)
La Comisión envió cuestionarios a los dos productores de la Unión muestreados, al importador que se dio a conocer y a todos los usuarios notoriamente afectados.
(12)
Se recibieron respuestas a los cuestionarios de los dos productores de la Unión muestreados y de dos usuarios. El importador no vinculado mencionado en el considerando 9 que se dio a conocer no contestó a las preguntas relativas al muestreo ni respondió al cuestionario.
(13)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping, y el consiguiente perjuicio, así como el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes partes interesadas:
a)
productores de la Unión
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italia,
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Eslovenia;
b)
usuario
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, República Checa.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(14)
El producto afectado por la presente reconsideración es el mismo que en el Reglamento original, a saber, mecanismos de palanca utilizados generalmente para archivar hojas y otros documentos en carpetas o clasificadores, actualmente clasificados en el código NC ex 8305 10 00 (código Taric 8305100050) («el producto afectado»), y originarios de la República Popular China. Estos mecanismos de palanca consisten en elementos arqueados de metal resistente (normalmente, dos), sujetos a una placa, y con al menos un dispositivo de apertura para introducir y clasificar las hojas y documentos. Los mecanismos para encuadernación con anillas clasificados con el mismo código NC no forman parte del producto afectado a efectos de la presente investigación.
(15)
La investigación de reconsideración confirmó que, como en la investigación inicial, el producto afectado y el producido en la Unión por los productores de esta presentan las mismas características técnicas y físicas básicas y los mismos usos. Por lo tanto, se consideran productos similares con arreglo al artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
(16)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó la probabilidad de que la expiración de las medidas en vigor conduzca a una continuación o reaparición del dumping.
1. Observaciones preliminares
(17)
Como se mencionó en el considerando 9, ninguno de los productores exportadores chinos contactados al inicio cooperó en la investigación. Se comunicó este hecho a las autoridades chinas, así como la posible aplicación de lo dispuesto en el artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base, y se les ofreció la oportunidad de efectuar observaciones. No se recibió a este respecto comentario alguno.
(18)
Por tanto, conforme al artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base, los resultados relativos a la probabilidad de la continuación o la reaparición del dumping expuestos más adelante tuvieron que basarse en los hechos disponibles, en particular en la información disponible públicamente como los sitios web oficiales de las empresas y los motores de búsqueda de productos en la web, la información contenida en la solicitud de reconsideración y la información obtenida de las partes que cooperaron durante la investigación de reconsideración (a saber, los solicitantes y los productores de la Unión muestreados).
2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
(19)
A efectos de determinar el valor normal, el anuncio de inicio se refirió a la utilización de un país análogo.
(20)
En cuanto al precio de exportación, debido a la falta de cooperación de los dos productores exportadores de China y de los importadores no vinculados en el mercado de la Unión, la Comisión no pudo determinar cantidades o precios de las ventas de exportación basándose en transacciones. A este respecto, la Comisión examinó otros medios para establecer el precio de exportación.
(21)
En primer lugar, se examinó si podían utilizarse los datos de Eurostat, cotejados con otros datos disponibles, como medio alternativo para determinar los precios de exportación. Se consideró que estos no eran adecuados ya que una de las fuentes también incluía otras importaciones distintas del producto afectado y las demás fuentes no permitían comparar los precios de exportación con los de la industria de la Unión tipo por tipo.
(22)
En segundo lugar, la Comisión también estudió la posibilidad de recurrir a los precios de exportación indicados en la solicitud de reconsideración. Se recuerda que este método se utilizó en la investigación original y que permite efectuar comparaciones tipo por tipo. No obstante, las facturas contenidas en la solicitud de reconsideración correspondían a los precios de exportación a otros terceros países.
(23)
Por tanto, no pudo calcularse el dumping a partir de los precios de exportación a la Unión y no fue posible determinar la existencia de dumping. En consecuencia, la investigación se centró en la probabilidad de reaparición del dumping.
3. Probabilidad de reaparición del dumping
(24)
Por lo que se refiere a la investigación relativa a la probabilidad de reaparición del dumping, se analizaron los elementos siguientes: la relación entre el valor normal y los precios de exportación a terceros países; la capacidad de producción, la producción y la capacidad productiva adicional de China; y el atractivo del mercado de la Unión en relación con las importaciones procedentes de China.
3.1. Relación entre el valor normal y los precios de exportación a terceros países
(25)
Ante la falta de cooperación de los productores exportadores chinos, el valor normal se comparó con los precios de exportación de China conforme al artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base.
3.1.1. Base para determinar el valor normal
(26)
Teniendo en cuenta que China es una economía en transición, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal debió determinarse sobre la base del precio o el valor calculado obtenido en un tercer país de economía de mercado («el país análogo»), o del precio cobrado por dicho país análogo a otros países, incluidos los de la Unión o, cuando ello no sea posible, sobre cualquier otra base razonable, incluyendo el precio realmente pagado o por pagar en la Unión por el producto similar, debidamente ajustado, en caso necesario, para incluir un margen de beneficio razonable.
(27)
En la solicitud de reconsideración de la industria de la Unión se citó a una serie de productores de países de economía de mercado no pertenecientes a la Unión (a saber, la India, Irán y Tailandia). Al inicio del proceso, la Comisión se puso en contacto con estos productores y con otros posibles productores de dichos países que pudieron ser identificados a partir de fuentes disponibles públicamente.
(28)
En el anuncio de inicio se especificó que, si los productores de países de economía de mercado no pertenecientes a la Unión no colaboraban, la Comisión utilizaría los precios abonados efectivamente o por pagar en la Unión como base para establecer el valor normal. De hecho, se utilizó esta base para establecer el valor normal en la investigación original.
(29)
Ninguna parte interesada efectuó observaciones sobre la adecuación de dicha base para establecer el valor normal.
(30)
Ningún productor de los países de economía de mercado no pertenecientes a la Unión con los que la Comisión se puso en contacto decidió cooperar en la presente reconsideración.
(31)
En este contexto, la Comisión solo pudo basarse en los precios efectivamente pagados o pagaderos en la Unión para establecer el valor normal.
3.1.2. Valor normal
(32)
Conforme al artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, y como se ha explicado en los considerandos 26 a 31, el valor normal se determinó utilizando el precio efectivamente pagado o pagadero en la Unión para el producto similar hallado en el curso de operaciones comerciales normales.
(33)
En consecuencia, el valor normal se determinó como la media ponderada del precio de venta en el mercado interior a clientes no vinculados de los productores de la Unión muestreados.
(34)
En primer lugar, se determinó si las ventas interiores del producto similar a clientes independientes de los productores de la Unión muestreados eran representativas de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, esto es, si el volumen total de dichas ventas representaba como mínimo un 5 % del volumen total de ventas del producto afectado exportado a la Unión. Dada la falta de cooperación de los productores exportadores chinos, la información relativa al volumen total de ventas exportado a la Unión tuvo que determinarse con los datos disponibles. Como se ha mencionado en el considerando 21, los datos de Eurostat y otras estadísticas no se consideraron adecuados para determinar la continuación del dumping, pero pueden utilizarse para indicar el volumen de las importaciones a la Unión (necesario para el volumen global exportado desde China). Con arreglo a lo anterior, se consideró que las ventas interiores de los productores de la Unión muestreados fueron suficientemente representativas en su conjunto durante el PIR. Vista la falta de cooperación de los exportadores chinos, no se pudo analizar la representatividad tipo por tipo.
(35)
A continuación, la Comisión examinó si podía considerarse que las ventas interiores de cada productor de la Unión muestreado se habían efectuado en el curso de operaciones comerciales normales, es decir, si en el caso de cada productor de la Unión muestreado, los precios de venta medios eran iguales o superiores a los costes de producción medios y, por tanto, si eran rentables.
(36)
Se estableció así que las ventas de los productores de la Unión eran rentables por término medio, por lo que el valor normal se calculó a partir de los precios de venta medios ponderados de los productores de la Unión muestreados.
3.1.3. Precio de exportación
(37)
Ante la falta de cooperación de los productores exportadores, se consideró que la base más adecuada era la información sobre los precios de exportación desde China a terceros países contenida en la solicitud de reconsideración.
3.1.4. Comparación
(38)
La comparación entre la media ponderada del valor normal y la media ponderada del precio de exportación se efectuó a partir de los precios franco fábrica. Esta comparación mostró que el precio de exportación a terceros países en la solicitud de reconsideración era significativamente inferior al valor normal (más de un 30 %). Ello indica que los precios en la Unión serán muy probablemente objeto de dumping en caso de que se deroguen las medidas.
3.2. Capacidad de producción de los productores exportadores
(39)
Como los productores exportadores no cooperaron, las siguientes conclusiones se basan principalmente en la información contenida en la solicitud de reconsideración, cotejada, en la medida de lo posible, con información disponible públicamente.
(40)
Con arreglo a lo anterior, se estima que la capacidad de producción china de mecanismos de palanca se sitúa, al menos, entre los 600 y los 700 millones de unidades, lo que se basa en la información proporcionada por la industria de la Unión.
(41)
Además, la información obtenida durante la investigación muestra que la capacidad de producción china de mecanismos de palanca puede aumentar fácilmente, por ejemplo empleando más trabajadores y mediante una inversión limitada en herramientas, en caso de aumento de la demanda.
(42)
Ninguna parte interesada presentó otras observaciones u otros datos sobre la capacidad de producción china.
(43)
Con arreglo a lo anterior, la capacidad de producción china es aproximadamente un 170 %-350 % superior al consumo de la Unión y mucho mayor que la producción de la Unión.
3.3. Producción y capacidad productiva adicional de los productores exportadores chinos
(44)
Como los productores exportadores no cooperaron, la información relativa a la producción real y a la capacidad productiva adicional se basaron principalmente en la información contenida en la solicitud de reconsideración, sometida, cuando fue posible, a comprobaciones cruzadas con información disponible públicamente.
(45)
En la solicitud de reconsideración se estimó la producción de mecanismos de palanca en 200 a 400 millones de unidades y la capacidad productiva adicional en 200 a 500 millones de unidades. Esta capacidad productiva adicional se corresponde aproximadamente al equivalente del consumo de la Unión.
(46)
Se consideró que las estimaciones presentadas eran razonables, previo cotejo de las mismas, siempre que fue posible, con fuentes disponibles públicamente.
(47)
En cuanto a la capacidad productiva adicional, como se ha mencionado en el considerando 41, la información obtenida durante la investigación muestra que la capacidad de producción china de mecanismos de palanca puede aumentar fácilmente, por ejemplo empleando más trabajadores y mediante una inversión limitada en herramientas, en caso de aumento de la demanda.
(48)
Según lo anterior, puede concluirse razonablemente que en China existe una capacidad productiva adicional sustancial. Como se explica en los considerandos 49 a 55, es muy probable que esta capacidad productiva adicional se dedique al mercado de la Unión en caso de que se deroguen las medidas.
3.4. Atractivo del mercado de la Unión
(49)
La información recogida durante la presente reconsideración revela que el mercado de la Unión sería un mercado atractivo para las importaciones de mecanismos de palanca procedentes de China en caso de que se derogasen las medidas. Se recuerda que antes de la aplicación de las medidas en vigor, el consumo en la Unión era importante y se acercaba a los 400 millones de unidades. Al mismo tiempo, las importaciones procedentes de China eran superiores a 200 millones de unidades, lo que suponía más del 50 % del consumo total de la Unión.
(50)
La investigación demostró que la demanda de mecanismos de palanca de la Unión sigue siendo importante. El consumo de la Unión solo se redujo modestamente en el período considerado, como se determina en los considerandos 63 a 64 y 98, y el mercado de la Unión sigue siendo el mayor del mundo para los mecanismos de palanca, ya que representa más del 50 % del mercado mundial.
(51)
Por otra parte, es improbable que los pocos mercados de mecanismos de palanca distintos del de la Unión existentes pudieran absorber la capacidad productiva adicional china.
(52)
Además, como se ha indicado en el considerando 38, la comparación de los precios de exportación de las importaciones procedentes de China destinadas a terceros países con los precios en el mercado de la Unión muestra que este mercado sería atractivo para tales importaciones a bajo precio en caso de que se derogasen las medidas. Ello también se debe a que los precios aplicados son más elevados en general en el mercado de la Unión que en otros mercados de exportación.
(53)
Visto lo antes expuesto, es probable que, si se derogasen las medidas, las exportaciones procedentes de China se dirijan al mercado de la Unión.
(54)
La información públicamente disponible sobre los productores chinos revela que dichas empresas a menudo dirigen sus ventas primordial o exclusivamente al mercado de exportación.
(55)
Finalmente, es preciso señalar que, desde la aplicación de medidas definitivas, se ha observado una serie de casos de clasificación errónea de importaciones de mecanismos de palanca, en los que grandes volúmenes de mecanismos de palanca y carpetas presentados por separado fueron declarados como clasificadores de palanca completos. En consecuencia, no se abonaron derechos por dichas importaciones. Esta clasificación inadecuada hizo que el Comité del código aduanero (en noviembre de 2010) aclarara en un comunicado que los mecanismos de palanca deben declararse por separado en tales circunstancias. Es demasiado pronto para determinar si este comunicado ha surtido el efecto requerido y la Comisión tiene intención de supervisar la situación atentamente. No obstante, esta práctica supone otra prueba de que, pese a las medidas, el mercado de la Unión sigue siendo atractivo para los productores exportadores chinos.
3.5. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(56)
Como se ha mencionado en el considerando 38, la comparación entre los precios de exportación a otros terceros países contenidos en la solicitud de reconsideración con el precio en el mercado de la Unión revela que es muy probable que el dumping pueda producirse de nuevo.
(57)
Además, teniendo en cuenta la importante capacidad de producción china disponible, la capacidad de los productores chinos de aumentar rápidamente su producción y dirigirla a la exportación, el nivel probablemente bajo de los precios de dichas exportaciones y el atractivo del mercado de la Unión para las mismas, cabe suponer razonablemente que la derogación de las medidas provocaría un aumento de las exportaciones a la Unión de mecanismos de palanca originarios de China a niveles de dumping.
D. DEFINICIÓN DE INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(58)
Durante el PIR fabricaron mecanismos de palanca en la Unión seis productores conocidos, tres de los cuales eran los solicitantes en el presente caso. En el curso de esta investigación ninguna otra empresa se dio a conocer como productor de la Unión. Se considera, pues, que estos seis productores constituyen la industria de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base (en lo sucesivo, se hará referencia a ellos como «la industria de la Unión»).
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Observación preliminar
(59)
A efectos del análisis del perjuicio, se obtuvieron datos de las estadísticas de Eurostat y de otras fuentes estadísticas a disposición de la Comisión, de la solicitud de reconsideración, las respuestas al cuestionario y la información recogida durante las visitas de inspección.
(60)
Los indicadores macroeconómicos, a saber, la producción, la capacidad de producción, la utilización de la capacidad, las ventas en la Unión y en mercados de terceros países, la cuota de mercado, el crecimiento, el empleo y la productividad, la magnitud del margen real de dumping y la recuperación del dumping anterior se basan en los datos presentados por la industria de la Unión. En este contexto, las respuestas al cuestionario facilitadas por los dos productores de la Unión muestreados se completaron con información proporcionada por los demás productores de la Unión.
(61)
Los indicadores microeconómicos, a saber, las existencias, los salarios, los precios de venta, la rentabilidad, las inversiones, el rendimiento de la inversión, el flujo de caja y la capacidad para reunir capital hacen referencia a los datos suministrados por los dos productores de la Unión muestreados. Puesto que las empresas incluidas en la muestra representan más del 50 % de las cifras totales estimadas de producción y venta de la Unión, los productores de la Unión muestreados se consideraron representativos de la industria de la Unión a efectos de la presente reconsideración. Los datos relativos a las dos empresas incluidas en la muestra solo pueden facilitarse en forma de índices, con objeto de preservar la confidencialidad de los datos empresariales de carácter sensible, de conformidad con el artículo 19 del Reglamento de base.
(62)
Debido a la falta de cooperación de los productores exportadores chinos y los importadores independientes, la evolución del precio de las importaciones y la subcotización se basa en fuentes alternativas, como la solicitud de reconsideración, Eurostat y otras estadísticas confidenciales a disposición de la Comisión, así como en la información recogida durante las visitas de inspección. Los datos de importación se basaron en la solicitud de reconsideración, basada a su vez en datos de Eurostat. Dado que estos datos hacían referencia a otras importaciones además del producto afectado, se cotejaron con otras fuentes estadísticas confidenciales de que dispone la Comisión, y se ajustaron debidamente. Por lo tanto, algunas de las cifras que figuran a continuación se han indizado o se han clasificado en tramos para proteger la confidencialidad de las estadísticas.
2. Consumo del mercado de la Unión
(63)
El consumo de la Unión se determinó sobre la base del volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, más las importaciones. Se estableció que durante el período de investigación de reconsideración el consumo fue de 200 a 350 millones de unidades.
(64)
El consumo de mecanismos de palanca en la Unión disminuyó un 12 % durante el período considerado. Esta disminución se debió en parte a la crisis económica, así como a los cambios en las pautas de consumo (por ejemplo, el fomento de la «oficina verde» y la comunicación electrónica, así como la disminución general de empleos administrativos).
Cuadro 1
Consumo
2008
2009
2010
PIR
Volumen
Índice (2008 = 100)
100
84
90
88
Fuente:
Respuestas al cuestionario, solicitud de reconsideración, Eurostat y otras fuentes estadísticas a disposición de la Comisión.
3. Volumen y cuota de mercado de las importaciones procedentes de China
(65)
Como se describe más adelante en el cuadro 2, la cuota de mercado disminuyó un 54 % en el período considerado.
(66)
Además, desde que se impusieron derechos antidumping en 2006 las importaciones chinas disminuyeron considerablemente, pasando de una cuota de mercado del 51 % en el período de investigación de la investigación original a entre un 7 % y un 15 % durante el PIR. En cuanto a los volúmenes de importación de la República Popular China, estos se mantuvieron bajos durante el período considerado debido a las medidas antidumping en vigor. Sin embargo, las importaciones chinas continuaron representando un importante porcentaje (entre un 85 % y un 95 % en el PIR) del total de las importaciones en la Unión, debido a las limitadas exportaciones de mecanismos de palanca procedentes de otros terceros países. En el período considerado, las importaciones disminuyeron un 59 %.
Cuadro 2
Importaciones procedentes de China
2008
2009
2010
PIR
Volumen de importaciones Índice (2008 = 100)
100
56
44
41
Cuota de mercado de las importaciones Índice (2008 = 100)
100
66
48
46
Fuente:
Respuestas al cuestionario, solicitud de reconsideración, Eurostat y otras fuentes estadísticas a disposición de la Comisión.
4. Evolución de los precios de las importaciones procedentes de China y subcotización de precios
4.1. Evolución de los precios
(67)
Debido a la falta de cooperación de los productores exportadores chinos y la ausencia de fuentes alternativas, no fue posible establecer un precio de importación exacto. Esto se debe a que, como se explica en el considerando 21, las estadísticas no se consideraron aptas, en la medida en que una de las fuentes también incluía otras importaciones además del producto afectado y las otras fuentes no permitían comparar, por tipo de producto, los precios de exportación con los de la industria de la Unión.
(68)
Sin embargo, se considera que las otras fuentes estadísticas confidenciales a disposición de la Comisión eran adecuadas para indicar la tendencia general de los precios de importación de China. La tendencia de los precios de importación muestra un incremento de los precios a lo largo del período considerado.
Cuadro 3
Precios de las importaciones del producto afectado
2008
2009
2010
PIR
China
Índice
100
102
118
118
Fuente:
Respuestas al cuestionario, solicitud de reconsideración, Eurostat y otras fuentes estadísticas a disposición de la Comisión.
4.2. Subcotización de precios
(69)
Debido a la falta de cooperación de los productores exportadores chinos y a la ausencia de fuentes alternativas, el cálculo de la subcotización se hizo, por los motivos establecidos en el considerando 37, sobre la base de los precios de exportación a terceros países que figuran en la solicitud de reconsideración. El nivel de subcotización establecido con carácter indicativo es de aproximadamente el 20 %.
5. Volumen y cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países
(70)
Los principales productores de mecanismos de palanca en el mundo se encuentran en la Unión y en China. Las importaciones procedentes de otros terceros países, como la India, inferiores al 1 %, se consideraron insignificantes.
6. Situación económica de la industria de la Unión
(71)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Unión.
6.1. Elementos macroeconómicos
a) Producción
(72)
El volumen de producción en la Unión se mantuvo en los mismos niveles a lo largo del período considerado, excepto en 2009. El descenso en 2009, debido en parte a la crisis económica mundial, quedó compensado por un aumento en 2010.
(73)
A pesar de la tendencia a la baja en las ventas de la Unión, como se explica a continuación en los considerandos 75 a 77, los productores de la Unión pudieron mantener los niveles de producción durante el período considerado, puesto que pudieron incrementar sus exportaciones a terceros países, como se explica en el considerando 78.
Cuadro 4
Producción total de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Volumen (miles de unidades)
Producción
351 480
301 661
360 007
354 646
Índice (2008 = 100)
100
86
102
101
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
b) Capacidad de producción y utilización de la capacidad
(74)
La capacidad de producción aumentó ligeramente debido a las inversiones en capacidad adicional y modernización realizadas por los productores de la Unión durante el período considerado. La utilización de la capacidad permaneció bastante estable, con un ligero descenso en 2009. Este ligero descenso se debe principalmente a los efectos de la crisis económica mundial durante ese año.
Cuadro 5
Capacidad de producción y utilización de la capacidad
2008
2009
2010
PIR
Volumen (miles de unidades)
Capacidad de producción
452 407
453 323
465 984
465 401
Índice (2008 = 100)
100
100
103
103
Utilización de la capacidad
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Índice (2008 = 100)
100
86
99
98
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
c) Volumen de ventas en la Unión
(75)
Las cifras que figuran a continuación representan el volumen de ventas de la industria de la Unión a clientes independientes en el mercado de la Unión.
Cuadro 6
Ventas a clientes independientes
2008
2009
2010
PIR
Volumen (miles de unidades)
315 715
281 281
309 941
304 444
Índice (2008 = 100)
100
89
98
96
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
(76)
Las ventas en la Unión disminuyeron un 4 % durante el período considerado.
(77)
En 2009, las ventas cayeron un 11 %. Esta reducción debe atribuirse a los efectos de la crisis económica mundial. En años posteriores las ventas se recuperaron, acercándose a las cifras de 2008 durante el PIR.
d) Ventas a mercados de terceros países
(78)
Las cifras que figuran a continuación representan el volumen de ventas de la industria de la Unión a mercados de terceros países y muestran un fuerte aumento de estas ventas durante el período considerado.
Cuadro 7
Ventas a terceros países
2008
2009
2010
PIR
Volumen (miles de unidades)
26 750
42 105
59 221
57 148
Índice (2008 = 100)
100
157
221
214
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
e) Cuota de mercado
(79)
A pesar del descenso de las ventas en la Unión, la cuota de mercado de la industria de la Unión aumentó en un 9 % durante el período considerado, hasta alcanzar un nivel de entre el 80 % y el 93 % durante el PIR. El aumento de la cuota de mercado de la Unión fue el resultado de la disminución del consumo en la Unión y de la reducción de la cuota de mercado de las importaciones procedentes de China.
Cuadro 8
Cuota de mercado de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Índice (2008 = 100)
100
106
109
109
Fuente:
Respuestas al cuestionario, solicitud de reconsideración, Eurostat y otras fuentes estadísticas a disposición de la Comisión.
f) Crecimiento
(80)
Entre 2008 y el período de la investigación de reconsideración, el consumo de la Unión se redujo en aproximadamente un 12 %. El volumen de ventas de los productores de la Unión en el mercado de la Unión disminuyó un 4 %. La cuota de mercado de los productores de la Unión aumentó en un 9 %.
g) Empleo
(81)
El empleo en el sector disminuyó en la Unión durante el período considerado. Esta reducción estuvo relacionada con la modernización y la mecanización del proceso de producción llevada a cabo por la industria de la Unión.
Cuadro 9
Empleo en la Unión
2008
2009
2010
PIR
Número de trabajadores
710
588
561
552
Índice (2008 = 100)
100
83
79
78
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
h) Productividad
(82)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida en volumen de producción por persona empleada y por año, mostró una evolución positiva durante el período considerado y se mantuvo estable durante 2010 y el período de investigación de reconsideración.
(83)
Este incremento de la productividad estuvo relacionado con el proceso de modernización llevado a cabo, descrito en el considerando 93.
Cuadro 10
Productividad
2008
2009
2010
PIR
Productividad (miles de unidades/año)
495
513
642
642
Índice (2008 = 100)
100
104
130
130
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
i) Magnitud del margen de dumping real y recuperación respecto de prácticas de dumping anteriores
(84)
Se recuerda que, debido a las circunstancias descritas en los considerandos 19 a 23, no pudo efectuarse ningún cálculo de dumping. Sin embargo, se determinó la probabilidad de reaparición del dumping sobre la base de una comparación entre el valor normal establecido en función de los precios de venta medios de la industria de la Unión y el precio de exportación establecido en función de los precios de venta a terceros países.
(85)
El análisis muestra que la industria de la Unión se recuperó debido, en gran parte, a la imposición de medidas contra las importaciones objeto de dumping; la efectividad de las medidas vigentes está demostrada.
6.2. Elementos microeconómicos
a) Existencias
(86)
Las cifras que figuran a continuación representan el volumen de existencias al final de cada período.
Cuadro 11
Existencias finales
2008
2009
2010
PIR
Índice (2008 = 100)
100
43
61
83
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
(87)
La investigación puso de manifiesto que las existencias de la industria de la Unión no suponían un indicador pertinente para evaluar la situación económica de la industria de la Unión, puesto que el nivel de las existencias varía por temporada.
b) Salarios
(88)
Durante el período considerado, el salario medio por empleado aumentó un 33 %.
Cuadro 12
Salarios (coste por empleado)
2008
2009
2010
PIR
Índice (2008 = 100)
100
116
133
133
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
c) Precios de venta
(89)
Entre 2008 y el período de investigación de reconsideración, los precios unitarios medios de los mecanismos de palanca en la Unión aumentaron ligeramente. El descenso relativo en 2010 en comparación con 2009 está relacionado con la fluctuación de los precios de las materias primas.
Cuadro 13
Precio unitario en el mercado de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Índice (2008 = 100)
100
103
101
104
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
d) Rentabilidad
(90)
Los márgenes de rentabilidad que se indican a continuación se calculan expresando el resultado financiero conseguido por la industria de la Unión como porcentaje del volumen de negocios logrado en el mercado de la Unión.
Cuadro 14
Rentabilidad
2008
2009
2010
PIR
Índice (2008 = 100)
100
107
105
104
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
(91)
Antes de la imposición de medidas definitivas en 2006, la industria de la Unión sufría grandes pérdidas. Tras dicha imposición, la situación económica de la industria de mecanismos de palanca mejoró durante el período considerado, aunque durante el PIR permaneció por debajo del objetivo de beneficio del 5 % establecido en la investigación original.
e) Inversiones, rendimiento de la inversión y flujo de caja
(92)
Las cifras recogidas en el cuadro siguiente ponen de manifiesto la evolución de las inversiones, el rendimiento de la inversión y el flujo de caja.
Cuadro 15
Inversiones, rendimiento de la inversión y flujo de caja
2008
2009
2010
PIR
Inversiones
Índice (2008 = 100)
100
152
41
51
Rendimiento de la inversión
Índice (2008 = 100)
100
111
109
108
Flujo de caja
Índice (2008 = 100)
100
291
247
236
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
(93)
Gracias a la recuperación después de la imposición de las medidas en 2006, la industria realizó importantes inversiones para la modernización y ampliación de las instalaciones de producción, en particular en 2008 y 2009. La mejora de la rentabilidad se refleja también en la mejora del flujo de caja.
f) Capacidad para reunir capital
(94)
La investigación no reveló ningún problema específico en relación con la capacidad para reunir capital de la industria de la Unión.
6.3. Conclusión sobre la situación económica de la industria de la Unión
(95)
Sobre la base del análisis mencionado anteriormente, ha mejorado la situación económica de la industria de la Unión, que ha demostrado su viabilidad después de la imposición de las medidas en 2006. Sin embargo, teniendo en cuenta que la evolución positiva descrita solo se produjo tras la imposición de medidas, que el empleo disminuye y que la rentabilidad está todavía por debajo del nivel fijado como objetivo, se considera que la situación económica de la industria sigue siendo frágil y vulnerable. Por lo tanto, sobre la base de las pruebas existentes, puede concluirse que la eliminación del perjuicio se debe total o parcialmente a la existencia de medidas.
F. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
(96)
Desde la imposición de las medidas en vigor, la situación de la industria de la Unión ha mejorado notablemente. No obstante, los resultados del presente análisis ponen de manifiesto que la industria de la Unión sigue siendo frágil y vulnerable.
(97)
En estas circunstancias conviene analizar la probabilidad de reaparición del perjuicio importante con objeto de examinar si, en caso de derogación de las medidas, la evolución prevista en términos de volúmenes y precios de las importaciones originarias de China podría deteriorar aún más la actual situación, como se especifica en los considerandos 98 a 106.
(98)
China y la Unión son los dos principales productores de mecanismos de palanca existentes a nivel mundial. La Unión es el mayor mercado para los mecanismos de palanca en el mundo, seguida de América del Sur y Rusia. Hay pequeños productores en otros países, como la India, pero estos se centran en sus respectivos mercados nacionales. En EE. UU. y Canadá se utilizan sistemas de archivo distintos.
(99)
Se recuerda que China dispone de una capacidad productiva adicional importante y que la producción china de mecanismos de palanca podría incrementarse con facilidad, como se explica en los considerandos 45 a 48.
(100)
También se recuerda que la capacidad productiva adicional disponible en China se corresponde aproximadamente con el consumo de la Unión (véase el considerando 45).
(101)
Asimismo, se estableció que, en caso de derogación de las medidas (véase el considerando 53), todo incremento de la producción de mecanismos de palanca en China podría dar lugar a la exportación de esta producción a la Unión. Esto se basa en que el mercado de la Unión sigue siendo el mayor mercado para los mecanismos de palanca en el mundo, con un consumo relativamente estable y al hecho de que, generalmente, los precios aplicados son más elevados en el mercado de la Unión que en otros mercados de exportación (véase el considerando 52). También se debe tener en cuenta que, además de China y de la Unión, no existe ningún otro país exportador de importancia que fabrique mecanismos de palanca.
(102)
Además, como se menciona en el considerando 41, la capacidad de producción en China puede incrementarse con facilidad solamente con el suministro de mano de obra adicional. Por lo tanto, las exportaciones chinas se podrían adaptar a cualquier incremento del consumo de la Unión. Habida cuenta del potencial bajo precio de las importaciones chinas, tal como muestra la comparación con sus precios en los mercados de terceros países, así como de una capacidad de suministro a bajo precio aparentemente ilimitada, no es previsible que la industria de la Unión pudiera beneficiarse de un incremento de la demanda, lo que podría dar lugar a importantes pérdidas de cuota de mercado en caso de derogarse las medidas.
(103)
Sobre esta base, se prevé que las condiciones de cualquier incremento significativo de las importaciones de mecanismos de palanca de China a la Unión tendrían graves consecuencias negativas para la situación de la industria de la Unión. Según se ha expuesto, se cree que el volumen de importaciones de mecanismos de palanca de China sería considerable si se derogasen las medidas. Además, esas importaciones ejercerían con toda probabilidad una presión significativa sobre los precios del mercado de la Unión y, por lo tanto, sobre la industria de la Unión, como sugieren los datos relativos al nivel de los precios en los mercados de terceros países. Efectivamente, según los datos disponibles, se estima que los actuales precios chinos subcotizan los precios de la Unión en alrededor de un 20 %, como se describe en el considerando 69, lo que indica que es muy probable que, si se derogasen las medidas, los precios de las importaciones chinas serían significativamente más bajos que los precios de la Unión.
(104)
Los intentos de clasificación errónea dirigidos a eludir las medidas antidumping en vigor (véase el considerando 55) también ponen de relieve el atractivo del mercado de la Unión para los exportadores chinos.
(105)
Sobre la base de lo expuesto anteriormente, es probable que la expiración de las medidas antidumping sobre las importaciones de mecanismos de palanca originarios de la República Popular China provocase un fuerte aumento del volumen de las importaciones en la Unión a precios muy bajos que, con toda probabilidad, subcotizarían sustancialmente los precios de venta de la Unión. Esto supondría un perjuicio importante y anularía las inversiones y los esfuerzos de recuperación efectuados por la industria en los últimos años.
(106)
Sobre esta base, se concluye que la derogación de las medidas en vigor sobre las importaciones de mecanismos de palanca originarios de la República Popular China redundaría con toda probabilidad en la reaparición del perjuicio para la industria de la Unión.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Observación preliminar
(107)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor sería contrario al interés de la Unión en su conjunto.
(108)
La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de todos los intereses pertinentes, es decir, los de la industria de la Unión, los de los importadores y los de los usuarios.
(109)
En la investigación original se consideró que la adopción de medidas no iba en contra del interés de la Unión. Por otra parte, la presente investigación es una reconsideración por expiración, que analiza una situación en la que las medidas antidumping se están aplicando.
(110)
Sobre esta base se examinó si, a pesar de la conclusión relativa a la posibilidad de reaparición del dumping y el perjuicio, existen razones de peso que pudieran llevar a concluir que el mantenimiento de las medidas en este caso concreto no responde al interés de la Unión.
2. Interés de la industria de la Unión
(111)
La continuación de las medidas antidumping sobre las importaciones procedentes del país afectado aumentaría la probabilidad de que la industria de la Unión alcanzara un nivel razonable de rentabilidad, ya que ayudaría a evitar que la industria de la Unión fuera expulsada del mercado por volúmenes sustanciales de importaciones procedentes de China.
(112)
En efecto, hay una alta probabilidad de que reaparezca un dumping perjudicial de volúmenes considerables, que la industria de la Unión no podría resistir. Por lo tanto, el mantenimiento de las medidas antidumping actuales continuaría beneficiando a la industria de la Unión.
(113)
En consecuencia, se concluye que el establecimiento de medidas antidumping contra China redunda claramente en interés de la industria de la Unión.
3. Interés de los importadores y de los usuarios
(114)
Como se indica más arriba, ninguno de los importadores no vinculados identificados respondieron al cuestionario. Generalmente, los importadores de mecanismos de palanca son también usuarios del producto afectado, que utilizan para la producción de «clasificadores de palanca».
(115)
Varios de estos usuarios, es decir, varios productores de clasificadores de palanca, se dieron a conocer durante la investigación. Solo un usuario presentó una respuesta al cuestionario que, dada la calidad de los datos transmitidos, se pudo verificar solo en cierta medida durante la visita de inspección.
(116)
El usuario que se verificó alegó que las medidas antidumping deberían aplicarse también a las importaciones de clasificadores de palanca procedentes de la República Popular China. Sin embargo, estas alegaciones no se apoyaron con pruebas.
(117)
Dos usuarios expresaron su oposición a la continuación de las medidas. Sin embargo, sus alegaciones no estaban documentadas
(118)
Por otra parte, el análisis también puso de relieve que si, a consecuencia de la derogación de las medidas, China se convirtiera en la única proveedora de mecanismos de palanca, la posición de los productores de clasificadores de palanca también peligraría debido a la desaparición de la competencia en el mercado mundial de mecanismos de palanca. Por lo tanto, se consideró que las medidas existentes contribuyen a la competencia y la variedad de oferta en el mercado mundial de mecanismos de palanca, lo que en última instancia redunda en interés de los usuarios.
(119)
Otros tres usuarios que utilizan únicamente mecanismos de palanca fabricados en la Unión se mantuvieron neutrales y uno de ellos expresó su apoyo a la continuación de las medidas.
(120)
Dado que el coste de los mecanismos de palanca representa un porcentaje mínimo del precio al por menor de los clasificadores de palanca, las medidas no tienen (prácticamente) ningún efecto en el precio del producto final (clasificadores de palanca) y, por tanto, no tienen ningún impacto en los consumidores finales.
4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(121)
Teniendo en cuenta todos los factores expuestos anteriormente, se concluye que no existen razones perentorias para no mantener las medidas antidumping actualmente en vigor.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(122)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones tras comunicárseles esta información. Se analizaron las observaciones pertinentes presentadas, pero estas no han conducido a la modificación de los hechos ni de las consideraciones principales por los que se había decidido mantener las medidas antidumping.
(123)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de mecanismos de palanca originarios de China.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de mecanismos de palanca utilizados generalmente para archivar hojas y otros documentos en carpetas o clasificadores, actualmente clasificados en el código NC ex 8305 10 00 (código Taric 8305100050), y originarios de la República Popular China. Estos mecanismos de palanca consisten en elementos arqueados de metal resistente (normalmente, dos), sujetos a una placa y tienen por lo menos un dispositivo de apertura para introducir y clasificar las hojas y documentos.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Fabricante
Derecho antidumping
Código Taric adicional
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, China
27,1 %
A729
Todas las demás empresas
47,4 %
A999
3. Salvo disposición en contrario, se aplicarán las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 30 de agosto de 2012.