PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 135/2014
ze dne 11. února 2014,
kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1331/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále též „Čína“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 49,1 %.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise dne 14. srpna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost byla podána společností AlzChem AG (dále jen „žadatel“), která představuje 100 % celkové produkce dikyandiamidu v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. listopadu 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření ohledně pokračování dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Po zveřejnění závěrečných informací žadatel uvedl, že posuzované období mělo začít již v roce 2008, neboť posouzení až od roku 2009 by vedlo k nereprezentativním zjištěním. Zde je třeba v prvé řadě poznamenat, že při stanovení uvažovaného období za účelem ověření újmy jedná Komise do značné míry podle vlastního uvážení. Za druhé, žadatel tuto námitku přednesl příliš pozdě na to, aby délka období mohla být změněna. Posuzované období bylo navíc oznámeno již v rané fázi řízení, kdy však proti jeho délce žadatel námitku nevznesl. V nynější pokročilé fázi řízení již délku období nelze změnit, a to jak z praktických důvodů, tak proto, že změna na základě shromážděných důkazů by nebyla slučitelná s nestranností šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
V Číně bylo kontaktováno dvanáct známých vyvážejících výrobců. Jelikož požadované informace předložil pouze jeden vyvážející výrobce z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, bylo identifikováno deset dovozců dikyandiamidu do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. S ochotou spolupracovat na současném přezkumu se přihlásili pouze dva z nich. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, tudíž nebyl nutný.
(11)
Všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, zaslala Komise ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu dotazníky. Odpovědi zaslali výrobce v Unii, spolupracující vyvážející výrobce v Číně, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel v Unii.
(12)
Dodatečná stanoviska zaslali dva dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, a tři uživatelé v Unii.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobce v Unii:
-
AlzChem AG, Trostberg, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd., Š’-cuej-šan, Čína;
c)
dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Helm AG, Hamburk, Německo;
d)
uživatelé v Unii:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francie.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. 1-kyanoguanidin (dikyandiamid) (dále jen „DCD“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2926 20 00. Vyrábí se z páleného vápna a sazí v několika výrobních krocích. Je to tuhá látka ve formě jemného bílého krystalického prášku, obvykle bez zápachu.
(15)
DCD se obvykle používá jako meziprodukt k výrobě širokého spektra dalších chemických meziproduktů, například farmaceutických přípravků, v různých průmyslových použitích - ve vodárenství, při výrobě papíru a celulózy, textilu a v kožedělném průmyslu - a v různých oblastech použití epoxidů. Je klíčovým článkem řetězce dusík-uhlík-dusík (NCN) v konečných výrobcích pro úzký segment trhu, k nimž patří například guanidin nitrát a jiné NCN deriváty.
(16)
Většina DCD prodávaného na trhu Unie je standardního typu. DCD v menších částicích (tzv. mikronizovaný DCD) se prodává v menším množství. Spolupracující čínští vyvážející výrobci poskytli údaje pouze k standardnímu typu.
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Jeden uživatel vznesl dotaz, zda lze DCD z Unie a čínský DCD považovat za obdobné výrobky, neboť standardní typ DCD vyráběný výrobním odvětvím Unie je údajně vyšší kvality než DCD vyráběný čínskými vyvážejícími výrobci. Tento uživatel zejména uvedl, že obsah vody v čínském DCD má být oproti obsahu vody v DCD vyráběném v Unii výrazně vyšší a mnohem nestálejší. Čínský DCD má kromě toho obsahovat také vyšší obsah nečistot.
(18)
Stejně jako původní šetření i toto šetření prokázalo, že přestože jisté kvalitativní rozdíly mohou existovat, není možné je kvantifikovat a navíc nemají vliv na základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti DCD vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie a dotčeného výrobku, a bylo shledáno, že oba výrobky jsou stejné a mají stejné konečné využití.
(19)
Podle jiného uživatele by se antidumpingová opatření neměla vztahovat na mikronizovaný DCD, neboť ten se od standardního DCD údajně liší fyzikálními vlastnostmi, konečným využitím a cenou.
(20)
Šetřením bylo nicméně prokázáno, že oba typy mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti. Následné zpracování standardního DCD, jímž vzniká mikronizovaný DCD, totiž spočívá v prostém fyzickém postupu (mletí), nikoli chemickém zpracování. Navíc přestože ceny mikronizovaného DCD jsou vyšší než ceny standardního DCD, mají oba typy stejné konečné využití a jsou zaměnitelné.
(21)
Stejně jako původní šetření i toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Číně, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
(23)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna společnost, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Tato společnost dovezla během období průzkumného šetření více než 35 % objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. Během období původního šetření tato společnost nevyvážela, a tudíž na původním šetření nespolupracovala.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Srovnatelná země
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
Jelikož se dotčený výrobek mimo Unii a Čínu nevyráběl, uvedla Komise v oznámení o zahájení, že běžnou cenu stanoví na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, stejně jako tomu bylo v případě původního šetření.
(26)
Obdobný výrobek byl výrobním odvětvím Unie prodáván v reprezentativním množství. Domácí prodej výrobního odvětví Unie byl ovšem mírně ztrátový. Proto byla běžná hodnota založena na výrobních nákladech výrobního odvětví Unie zvýšených o přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a o zisk. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny stejnou metodou jako v původním šetření. V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla provedeny úpravy výrobních nákladů výrobního odvětví Unie tak, aby došlo k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu v důsledku fyzického oddělení výrobních jednotek, neexistujícího přímého přístupu k surovinám, které musí být přepravovány ze vzdálených míst jejich výroby, a v důsledku likvidace vedlejšího produktu (černé vápno). Stejné úpravy byly provedeny také v původním šetření.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Všechen prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.2.3 Srovnání
(28)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(29)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrnem vývozní ceny.
(31)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu, ačkoli výrazně nižšího, než jaká byla úroveň dumpingu zjištěná v původním šetření.
3.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1 Předběžná poznámka
(32)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(33)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 30 % celkové výrobní kapacity v Číně během období přezkumného šetření.
3.3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita čínských výrobců
(34)
Jelikož o čínském výrobním odvětví zabývajícím se výrobou DCD není veřejně k dispozici mnoho informací, vycházelo se při formulování závěrů ohledně volné kapacity především z informací uvedených v žádosti o přezkum a z informací získaných od jediného spolupracujících výrobce, jež byly pokud možno ověřeny porovnáním s veřejně dostupnými informacemi.
(35)
Na základě výše uvedeného se předpokládá, že se celková instalovaná kapacita v Číně mezi roky 2007 a 2012 zvýšila. Skutečná výroba během období přezkumného šetření však činila jen 80 000 tun, což nasvědčuje tomu, že volná kapacita zřejmě existuje. Instalovaná kapacita v Číně během období přezkumného šetření představovala více než celosvětovou poptávku po DCD a volná kapacita zřejmě představuje více než celkovou spotřebu Unie během období přezkumného šetření, zatímco domácí čínská spotřeba během období přezkumného šetření představovala pouhých 40 000 tun, tj. polovinu skutečné čínské výroby.
(36)
Pokud jde o volnou kapacitu, z informací shromážděných na místě během období přezkumného šetření plyne, že jediný spolupracující výrobce, jenž v roce 2012 představoval 20 % celkové instalované kapacity v Číně, získal povolení k rozšíření kapacity o 50 % do roku 2014. Očekává se, že tato nová kapacita bude mimo jiné využita pro vlastní výrobní postupy výrobce (využití DCD pro vlastní potřebu) a pro čínský domácí trh, který během období přezkumného šetření absorboval přibližně polovinu výroby DCD jediného spolupracujícího výrobce. Z informací získaných od jediného spolupracujícího výrobce plyne, že budoucí investice do kapacity budou využity mimo jiné k zásobování čínského domácího trhu, který je rozsáhlý a rychle roste.
(37)
Čína je tak schopna vyrábět značná množství na vývoz, a to především proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by domácí trh dokázal absorbovat všechnu volnou kapacitu.
3.3.3 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(38)
Podle Eurostatu a ověřených údajů o dovozu objem dovozu z Číny po zavedení opatření v roce 2007 prudce klesl a zvyšovat se pomalu začal mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, avšak na úroveň roku 2007 se už nedostal. Tento průběh se taktéž odráží v podílu čínského dovozu na trhu, který se z 40-45 % v roce 2007 propadl na 10-15 % v roce 2009, přičemž na konci období přezkumného šetření se vrátil na úroveň 15-20 %, a to navzdory nárůstu čínských cen o 73 %.
3.3.4 Atraktivita trhu Unie
(39)
Trh Unie je relativně velký trh, který spotřebovává zhruba 18 % světové produkce DCD, ale není to nutně nejatraktivnější ani jediný atraktivní trh z hlediska prodejních segmentů a cen (viz 74. bod odůvodnění). Z dostupných informací totiž plyne, že čínští výrobci očekávají nárůst poptávky ze strany farmaceutického průmyslu, například v Indii, který DCD používá mimo jiné jako vstupní produkt při výrobě léku k léčbě diabetu (metformin). Tato nová poptávka by tak případně mohla absorbovat velkou část volné čínské kapacity. Na základě výše uvedeného se má za to, že trh Unie není pro čínské vývozce jediný atraktivní trh.
3.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(40)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký trh, který byl v minulosti pro čínské vývozce poměrně přitažlivý, a na volné kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. Je však třeba poznamenat, že současná úroveň dumpingu je výrazně nižší, než jaká byla zjištěna v původním šetření.
4. SITUACE NA TRHU UNIE
4.1 Předběžná poznámka
(41)
Protože se analýza týká pouze jedné společnosti, je s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uváděna v podobě indexů nebo rozpětí.
4.2 Výrobní odvětví Unie
(42)
Výroba výrobce v Unii, společnosti AlzChem AG, představuje 100 % výroby DCD v Unii. Má se proto za to, že společnost AlzChem AG představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3 Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu jiného než závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o dovozu, jež byly ověřeny porovnáním s jinými statistickými zdroji. Během posuzovaného období se spotřeba vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Vedle volné tržní spotřeby uvedené výše bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období se využití DCD pro vlastní potřebu výrobním odvětvím Unie pohybovalo mezi 10 a 20 % výroby v Unii a vyvíjelo se následovně:
Tabulka 2
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Využití pro vlastní spotřebu - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Dovoz z Číny do Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že na šetření spolupracoval pouze jeden vývozce, bylo shledáno, že údaje Eurostatu jsou nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Údaje Eurostatu se týkají 27 členských států Unie a byly ověřeny porovnáním s jinými zdroji, například čínskými vývozními statistikami, databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji od spolupracujícího dovozce/uživatele.
(46)
Zásilky DCD z Číny byly dováženy ve dvou celních režimech. V běžném režimu bylo povinné jak běžné clo, tak antidumpingové clo. V režimu aktivního zušlechťovacího styku nebylo povinné žádné z cel, neboť materiál byl použit k výrobě následných výrobků, jež byly vyvezeny mimo Unii. Jak plyne z níže uvedené tabulky, režim aktivního zušlechťovacího styku představoval během období přezkumného šetření přibližně dvě třetiny dovozu.
4.4.1 Objem a podíl na trhu
(47)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2007 objem čínského dovozu výrazně poklesl. Celkový podíl na trhu činil během období přezkumného šetření zhruba 15-20 %. Přesto objem dovozu pocházejícího z Číny v běžném celním režimu během posuzovaného období fluktuoval, zatímco čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se více než zdvojnásobil. Vezmeme-li v úvahu oba režimy, objem dovozu se během sledovaného období zvýšil, zůstal nicméně pod úrovní z doby před uložením opatření (více než 6 000 tun).
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu - běžný režim (v tunách)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Podíl na trhu
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Průměrná dovozní cena - běžný režim (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Průměrná dovozní cena - režim zušlechťovacího styku (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Objem dovozu - režim zušlechťovacího styku (v tunách)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Podíl na trhu - všechny režimy
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Cena
(48)
Jak vyplývá z tabulky výše, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období výrazně zvýšily.
(49)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že tento vývoj cen nelze vysvětlit vývojem cen hlavních nákladových položek, tj. surovin a energií. Na podporu svého tvrzení však nepředložilo žádné jiné vysvětlení ani přesvědčivé důkazy.
4.4.3 Cenové podbízení
(50)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF dovozu z Číny (pouze u standardního DCD). Prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny zejména o přepravní náklady a provize na úroveň ceny ze závodu. Údaje o cenách CIF vývozu z Číny byly získány od Eurostatu a byly porovnány s cenami v databázi podle čl. 14 odst. 6, přičemž údaje o dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly vyřazeny. Tyto ceny CIF byly zvýšeny o náklady související s celním odbavením, totiž o clo a náklady po dovozu. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku, je analyzováno v 83. bodě odůvodnění.
(51)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření nedocházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(52)
Z jiných třetích zemí se dováželo pouze v zanedbatelném množství.
(53)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období nikdy nepřekročil 2 % podílu na trhu. Šetřením bylo zjištěno, že šlo ve skutečnosti o dovoz standardního DCD původně vyrobeného v Číně a následně mikronizovaného v USA.
Tabulka 4
Dovoz z USA
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Podíl na trhu
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní odvětví Unie provozovalo integrovaný výrobní řetězec, kam spadala výroba nejen DCD, ale také výrobních surovin a následných výrobků. Kapacita Unie, pokud jde o výrobu DCD, se od roku 2009 nezměnila. Během posuzovaného období zvyšoval výrobce v Unii výrobu zejména z důvodu zvýšené poptávky na trhu Unie, jak uvádí tabulka 1. Od roku 2010 výrobce v Unii vyrábí spíše na plnou kapacitu. V roce 2009 vyráběl méně, neboť výroba i prodej byly ovlivněny finanční krizí.
Tabulka 5
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Výrobní kapacita - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zásoby
(56)
Výrobce v Unii v průběhu posuzovaného období udržoval nízké zásoby, což nebylo jako faktor pro posouzení situace výrobního odvětví Unie považováno za významné.
Tabulka 6
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zásoby - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(57)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 26 %, přičemž prodejní ceny stouply o 7 %.
(58)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit prodej v Unii díky zvýšené spotřebě, jak uvádí tabulka 1. Výrobní odvětví Unie drželo na trhu Unie velmi velký podíl.
Tabulka 7
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem prodeje - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Podíl na trhu
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodejní cena - Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Ziskovost a peněžní tok
(59)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie významně zlepšila, neboť bylo schopno zvýšit objem prodeje i prodejní cenu na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení. Míra zlepšení ziskovosti vynikne ještě více ve srovnání s obdobím původního šetření, kdy výrobní odvětví bojovalo s těžkými ztrátami (- 20 až - 30 %).
Tabulka 8
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 5 % až 0 %
(60)
Ziskovost transakcí pro vlastní potřebu byla poměrně dobrá.
(61)
Během posuzovaného období byl tok peněz vždy záporný, ovšem s výjimkou období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem celkové ziskovosti.
Tabulka 9
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
- 174
4.6.5 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(62)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo do údržby a optimalizace stávajícího výrobního strojního vybavení. V roce 2009 uskutečnilo významnou novou investici související s mikronizovaným DCD.
Tabulka 10
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Návratnost investic během posuzovaného období zůstala záporná, což je v souladu s výše zmíněnou ziskovostí.
Tabulka 11
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Výrobní odvětví Unie neuvedlo, že by během posuzovaného období narazilo na potíže při opatřování kapitálu.
4.6.6 Zaměstnanost, produktivita, růst a mzdy
(65)
Investice uskutečněné během posuzovaného období přispěly ke zvýšení počtu kvalifikovaných zaměstnanců. Průměrná úroveň mezd se během posuzovaného období zvýšila o 15 %.
(66)
Zvýšení zaměstnanosti a produktivity se odrazilo ve zvýšení výroby v roce 2010.
Tabulka 12
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivita (v tunách na zaměstnance) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Náklady práce na zaměstnance - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(67)
Jak je vysvětleno v bodě 3.2 výše, dumping během období přezkumného šetření pokračoval.
(68)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny nelze považovat za příliš významný. V porovnání s původním šetřením se situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila - vytrvale se zotavovalo z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o ziskovost, prodej a podíl na trhu.
4.6.8 Závěr
(69)
Přestože některé výše zmíněné aspekty pozitivního vývoje jsou relativně nedávné, má se za to, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ke konci období přezkumného šetření byly všechny finanční ukazatele pozitivní nebo téměř pozitivní.
(70)
Uložení antidumpingových opatření v roce 2007 umožnilo výrobnímu odvětví Unie postupně se zotavit ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál směrem na trh Unie a země mimo Unii. To, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustrují vysoká úroveň výroby, využití kapacity a zvýšení jak prodejních cen v Unii, tak ziskovosti. Během období přezkumného šetření již nedocházelo k podstatné újmě v důsledku čínského dovozu.
(71)
Po zveřejnění informací žadatel vznesl námitku, že skutečnost, že v rámci původního šetření vykazovaly některé ukazatele újmy pozitivní trend, tehdy Komisi nezabránila ve stvrzení existence podstatné újmy. Tato námitka musí být zamítnuta. Nařízení (ES) č. 1331/2007 reagovalo na odlišné okolnosti, zejména pak na malou ziskovost výrobního odvětví Unie. Přezkum před pozbytím platnosti je navíc zcela jiným postupem než šetření podle článku 5 základního nařízení. Zatímco v šetření podle článku 5 základního nařízení se zjišťuje, zda dumping způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví, přezkum před pozbytím platnosti je výhledovou studií, jejímž cílem je analyzovat vývoj událostí v případě, že opatření pozbudou platnosti.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(72)
Jak je doloženo výše, výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
5.1 Dopad volné kapacity v Číně
(73)
Šetřením bylo zjištěno, že Čína disponuje rozsáhlými výrobními kapacitami (viz 34. až 37. bod odůvodnění). Neexistují však žádné rozumné důvody ke tvrzení, že tyto volné kapacity by mohly mít za následek zvýšený dovoz do Unie.
(74)
Unie je jen jedním z mnoha trhů, kde čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky. Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie, spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem a získané z čínských vývozních statistik potvrzují, že pokud jde o ceny, nejméně stejně atraktivní jako trh Unie je několik dalších trhů mimo Unii.
(75)
Pokud jde o vývozní ceny výrobního odvětví Unie, ty byly často vyšší než ceny v Unii. Po zveřejnění informací žadatel přednesl námitku, že jeho vyšší vývozní ceny nijak nesouvisejí s relativní atraktivností těchto trhů, nýbrž že je lze vysvětlit skutečností, že tento prodej se týkal pouze malých objemů. Tato námitka by měla být zamítnuta, poněvadž celkové prodejní objemy výrobního odvětví Unie vyvážené na vývozní trhy byly během období přezkumného šetření stále významné (mezi 20 a 30 % výroby výrobního odvětví Unie). Nebylo rovněž nijak doloženo, že se prodejní transakce zákazníkům uskutečňovaly ve výrazně nižších objemech.
(76)
Na zvláštní atraktivitu trhu Unie oproti ostatním vývozním trhům nepoukazují ani statistické údaje o čínských vývozních cenách DCD na různé trhy. Značná volná kapacita existovala již během období přezkumného šetření, do cenotvorby čínských vývozců se však nijak škodlivě nepromítla. To, že volná kapacita se bude dále zvyšovat, v tomto případě nenaznačuje pravděpodobnost obnovení újmy. Zdaleka největším trhem na světě pro DCD je totiž Indie. Z čínských vývozních statistik plyne, že objem čínského prodeje do Unie představoval jen asi 10 % objemu prodeje do Indie a že průměrné čínské prodejní ceny do Unie za tunu výrobku byly víceméně shodné s čínskými prodejními cenami do Indie. Jinými slovy, stejně přitažlivé pro výrobce DCD jsou převažující tržní ceny na důležitém indickém trhu (které se během posuzovaného období zvýšily v průměru o 65 %). Nic nenasvědčuje tomu, že se volné kapacity v Číně promítnou do nárůstu dovozu do Unie. Pro tuto chvíli lze očekávat, že alespoň část těchto volných kapacit nebude v nejbližší budoucnosti využita. Tento závěr je vysloven na základě dřívějšího vývoje, neboť údaje poskytnuté žadatelem naznačují, že zatímco od roku 2008 do konce období přezkumného šetření Čína zvýšila kapacitu o zhruba 50 %, celkovou výrobu zvýšila jen o zhruba 20 %. Výhled do roku 2016, který vypracoval žadatel, naznačuje, že čínské kapacity budou výrazně přesahovat celosvětovou poptávku, a zůstanou tudíž prozatím nevyužity. Přebytečná kapacita na celostátní úrovni by byla nižší, kdyby předpoklady vycházely z údajů o prodeji od spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně. To, že čínská výroba DCD na rozdíl od výroby v Unii (viz 55. bod odůvodnění výše) netvoří součást plně integrovaného výrobního řetězce, znamená, že nevyužití kapacit představuje nižší finanční zátěž.
(77)
Jistá rostoucí poptávka, zejména ze strany farmaceutického odvětví v zemích jako Indie (viz 39. bod odůvodnění), bude kromě toho zřejmě schopna absorbovat další část přebytku čínské výrobní kapacity. Na základě šetření byl navíc vyvozen závěr, že výrobky DCD společnosti AlzChem AG jsou pro uživatele v Unii atraktivnější, a to mimo jiné díky zeměpisné poloze a spolehlivosti dodávek. Z pohledu klíčových uživatelů v Unii, kteří nakupují významná množství DCD, má společnost AlzChem AG díky tomu před čínskými výrobci jistou výhodu. S ohledem na tyto souvislosti proto nejsou rozsáhlé výrobní kapacity v Číně jako takové důvodem k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy. Pouze skutečnost, že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na celosvětové výrobní kapacitě, nemůže tento závěr zvrátit.
5.2 Dopad předpokládaného růstu trhu
(78)
Několik stran zmínilo očekávaný výrazný růst trhu s DCD na celosvětové úrovni, který poženou vpřed především zavedená využití ve farmaceutickém průmyslu a zemědělství. Je tomu tak v důsledku nárůstu výroby léku k léčbě diabetu zejména v Indii. Tento růst lze sledovat již nyní v nárůstu spotřeby Unie, jak je patrné z tabulky 1.
(79)
Také na trhu Unie se očekává další růst, třebaže omezenější. To proto, že v Unii se nachází jeden velký výrobce farmaceutických výrobků, které prodává do celého světa.
(80)
Po zveřejnění informací žadatel zpochybnil rozsah tohoto růstu. Je však třeba poznamenat, že jeho interpretace jsou v tomto ohledu protichůdné a že na solidní poptávku v Unii a na významný celosvětový růst poukazuje několik zdrojů. Údaje o prodeji od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce svědčí o rychle rostoucí spotřebě na čínském domácím trhu. Nic v dokumentaci tedy nemohlo podpořit tvrzení žadatele, že poptávka stagnuje nebo bude stagnovat.
(81)
Po zveřejnění informací žadatel také zdůraznil, že přišel o prodejní objemy a podíl na trzích mimo Unii. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Unie vyrábělo na téměř plnou kapacitu se zanedbatelnými zásobami, zatímco spotřeba DCD v Unii rostla. To, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně využít výhod růstu na jiných trzích, lze přičíst spíše tomu, že se rozhodlo zaměřit se více na trh Unie, aniž by podstatně zvýšilo svou výrobní kapacitu. To by se však mohlo změnit, pokud se uskuteční jeho plány na rozšíření výroby. Očekává se proto, že i když se objemy dovozu čínského DCD do Unie v nejbližší době zvýší, nebude to automaticky znamenat obnovení újmy. Výrobní odvětví Unie bude stejně jako čínští výrobci těžit ze zvýšení celosvětové poptávky.
(82)
Jak bylo uvedeno výše, výrobce v Unii se v tomto směru těší na trhu dobrému jménu a je podle všeho pro několik klíčových zákazníků preferovaným dodavatelem, přinejmenším u některých využití DCD. Kvalita a spolehlivost jeho výrobků DCD v Unii znamená, že je schopen zajistit si u klíčových zákazníků významné zakázky, a očekává se, že tato situace bude pokračovat bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena či nikoliv. Po zveřejnění závěrečných informací jeden významný uživatel v Unii uvedl, že bude i nadále nakupovat výrobek dotčený řízením od výrobního odvětví Unie, i kdyby antidumpingová opatření byla zrušena.
5.3 Další okolnosti
(83)
Jak je vysvětleno v 50. a 51. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření nedocházelo u cen čínského dovozu k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. V normálním režimu k cenovému podbízení nedocházelo (zhruba jedna třetina objemu dovozu). Jisté cenové podbízení bylo zaznamenáno v režimu aktivního zušlechťovacího cyklu (zhruba dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření). Tato situace je však zcela odlišná od cenového podbízení zjištěného v původním šetření a je výsledkem celkového postupného nárůstu dovozních cen od zavedení opatření, přestože tento nárůst neprobíhal plynule. Ceny CIF čínského dovozu na hranici Unie se ve skutečnosti od roku 2009 do konce období přezkumného šetření zvýšily o 73 %.
(84)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že dokáže být konkurenceschopné i bez opatření, neboť vyvezlo významné objemy (20 až 30 % výroby během období přezkumného šetření) do zemí mimo Unii, kde žádná opatření neplatí a kde čelilo čínské konkurenci bez podpory antidumpingových opatření. Níže uvedený klesající objem vývozu je nutné vnímat ve spojitosti s rostoucím objemem prodeje do Unie a nezměněnou výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, jež byla v zásadě plně využita.
Tabulka 13
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem vývozu - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Vývozní cena (zákazníci bez spojení) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Protože výrobní odvětví Unie učinilo podání, byly analyzovány také ceny čínského vývozu během osmi měsíců po období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie v podání konstatovalo, že krátce po období přezkumného šetření opět začal tvrdý cenový nátlak ze strany čínských dovozců. Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 11 odst. 5 základního nařízení se zpravidla nepřihlíží k informacím, které se týkají období po období přezkumného šetření. I kdyby však k těmto informacím přihlédnuto bylo, nebylo by v této fázi možné vyvodit žádný závěr, poněvadž není jasné, zda je tato změna cen, pokud by byla potvrzena, trvalé povahy. Například ačkoli ceny od konce období přezkumného šetření do května 2013 klesaly, v červnu 2013 opět o 10 % vzrostly. Vzhledem k tomu, že tyto ceny po období přezkumného šetření byly stále výrazně vyšší než ceny sledované v původním šetření, předpoklad, že by v blízké budoucnosti mohly významně zhoršit současnou situaci výrobního odvětví Unie, které netrpí podstatnou újmou, nedosahuje hranice pravděpodobnosti.
(86)
Závěrem lze říci, že nic nenasvědčuje tomu, že zrušení opatření by mělo v krátkodobém až střednědobém výhledu dopad na tržní ceny. Je nutné poznamenat, že velký podíl DCD prodávaného v Unii podléhá smlouvám uzavřeným na několik let a že pro výrobní odvětví uživatelů mají spolehlivé a stále dodávky zásadní význam. Dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření se navíc uskutečnily v režimu aktivního zušlechťovacího styku, a dovozní ani antidumpingová cla tudíž nebyla povinná. Souhrnně vzato, přestože nelze vyloučit, že u některých smluv dojde ke změně vyjednaných podmínek a u dovozních cen franko přístav určení k jejich snížení, není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, bude se tak dít v rozsahu, který by působil újmu.
5.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(87)
Vzhledem k výše uvedenému není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, muselo by výrobní odvětví Unie snížit prodejní a výrobní objemy nebo ceny DCD v rozsahu, který by měl podstatný dopad na jeho ziskovost a celkové postavení.
(88)
S ohledem na rostoucí celosvětovou poptávku, na objemy a ceny čínského dovozu během období přezkumného šetření a na ceny na jiných trzích se naopak očekává, že i přes neexistenci opatření prodej DCD ze strany výrobního odvětví Unie neoslabí a že bude mít pozitivní vliv na jeho řetězec DCD a řetězec činností NCN.
(89)
Očekává se, že výrobní odvětví Unie zůstane ve stavu plné kapacity, ať už budou opatření zrušena či nikoliv. Výrobní odvětví Unie krom toho tento rok dokončilo předběžnou přípravu programu rozšíření výroby. Na podzim roku 2013 v zásadě souhlasilo se zvýšením své kapacity výroby DCD. Trh, včetně významných zákazníků sídlících v Unii, tento program rozšíření výroby přivítal. Tento plán rozšíření výroby naznačuje, že výrobní odvětví Unie věří v silnou celosvětovou poptávku a že tento růst bude pro společnost AlzChem přínosný.
(90)
Přestože výrobní odvětví Unie bude v blízké budoucnosti vystaveno jistému cenovému tlaku čínského dovozu, neočekává se, že jeho účinky z hlediska cen a ziskovosti budou významné, neboť výrobní odvětví Unie má velký podíl na trhu, výhodu z hlediska kvality a spolehlivosti dodávek a schopnost zajistit si významné zakázky. Tyto účinky by tudíž nesplňovaly kritérium „pravděpodobnosti újmy“ ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(91)
Komise došla k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
6. ZÁJEM UNIE
(92)
Vzhledem k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy, nejsou nutná zjištění týkající se zájmu Unie.
7. ZRUŠENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(93)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zrušena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Tato podání a připomínky byly v podložených případech vzaty řádně v úvahu, avšak žádné z nich nemohlo změnit výše uvedený závěr.
(94)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz DCD pocházejícího z Číny měla být zrušena a řízení zastaveno.
(95)
Vzhledem k některým výše popsaným okolnostem, zejména existenci volné kapacity v Číně a možného výskytu cenového podbízení po období přezkumného šetření, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, aby mohla urychleně a příslušným způsobem zakročit, pokud by si to situace vyžádala. Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu), v současnosti kódu KN 2926 20 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. února 2014.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) N o 135/2014 DEL CONSEJO
de 11 de febrero de 2014
por el que se deroga el derecho antidumping sobre las importaciones de diciandiamida originaria de la República Popular China tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9 y su artículo 11, apartados 2 y 6,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea, previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Medidas en vigor
(1)
A raíz de una investigación antidumping («la investigación inicial»), el Consejo estableció, mediante el Reglamento (CE) no 1331/2007 (2), un derecho antidumping definitivo («las medidas antidumping definitivas») sobre las importaciones de 1-Cianoguanidina (diciandiamida) originaria de la República Popular China («China» o «el país afectado»). Las medidas adoptaron la forma de un derecho ad valorem a un nivel del 49,1 %.
1.2. Solicitud de reconsideración por expiración
(2)
Tras la publicación de un anuncio sobre la próxima expiración de las medidas antidumping definitivas en vigor (3), el 14 de agosto de 2012 la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por AlzChem AG («el solicitante»), que representa el 100 % de la producción total de diciandiamida en la Unión.
(3)
La solicitud presentada se basaba en que era probable que la expiración de las medidas antidumping definitivas dieran lugar a la continuación del dumping y la reaparición del perjuicio para la industria de la Unión.
1.3. Inicio de una reconsideración por expiración
(4)
El 15 de noviembre de 2012, tras determinar, previa consulta al Comité Consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión, mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea (4) («el anuncio de inicio»), anunció el inicio de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
1.4. Investigación.
1.4.1. Período de investigación de reconsideración y período considerado
(5)
La investigación sobre la continuación del dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2011 y el 30 de septiembre de 2012 («el período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2009 y el final del período de la investigación de reconsideración («el período considerado»).
(6)
Tras la comunicación final, el denunciante alegó que el período considerado debería haber empezado en 2008, puesto que empezarlo en 2009 llevaría a constataciones no representativas. En primer lugar, conviene señalar que la Comisión disfruta de un amplio margen de discrecionalidad a la hora de determinar el período que debe tomarse en consideración a los efectos de la verificación de la existencia de un perjuicio. En segundo lugar, el denunciante ha presentado esta solicitud en una fase demasiado avanzada para cambiarlo. El período considerado se anunció en una fase temprana del proceso, y el solicitante no se opuso entonces. Este plazo no se puede cambiar en una fase tan avanzada del proceso por razones de orden práctico y porque una modificación sobre la base de las pruebas reunidas perjudicaría el que la investigación se llevara a cabo con imparcialidad. Por consiguiente, se rechazó la alegación.
1.4.2. Partes afectadas por la investigación
(7)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración al solicitante, a los productores exportadores del país afectado, a los importadores no vinculados, a los usuarios de la Unión notoriamente afectados y a los representantes del país exportador. Se ofreció a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer su punto de vista por escrito y de solicitar audiencia en el plazo previsto en el anuncio de inicio.
(8)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores exportadores del país afectado e importadores no vinculados, se consideró apropiado, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, estudiar la conveniencia de recurrir al muestreo. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo sería necesario y, en tal caso, seleccionar una muestra, se pidió a esas partes, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, que se dieran a conocer en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(9)
Se contactó a doce productores exportadores conocidos de China. Como solo un productor exportador chino presentó la información solicitada, no fue necesario seleccionar una muestra de productores exportadores.
(10)
Con respecto a los importadores, se identificó a diez importadores de diciandiamida en la Unión y se les invitó a facilitar información para el muestreo. Solo dos de ellos respondieron y se prestaron a cooperar en la reconsideración actual. Por tanto, el muestreo no fue necesario para los importadores no vinculados.
(11)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a quienes se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Se recibieron respuestas del productor de la Unión, del productor exportador chino que cooperó, de dos importadores no vinculados y de un usuario en la Unión.
(12)
Se recibieron observaciones adicionales de dos importadores/operadores comerciales no vinculados y de tres usuarios de la Unión.
(13)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación del dumping, así como la probabilidad de reaparición del perjuicio y el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes partes interesadas:
a)
Productor de la Unión
-
AlzChem AG, Trostberg, Alemania
b)
Productor exportador de China
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, China
c)
Importador no vinculado de la Unión
-
Helm AG, Hamburgo, Alemania,
d)
Usuario de la Unión
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francia
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(14)
El producto afectado por la presente reconsideración es el mismo que el de la investigación original, es decir, 1-Cianoguanidina (diciandiamida) («DCD») originaria de la República Popular China («el producto afectado»), actualmente clasificado en el código NC 2926 20 00. Esta sustancia se produce a partir de cal viva y negro de carbón, y aparece después de varias fases de producción. Se trata de una sustancia sólida en forma de polvo fino, blanco y cristalino, normalmente inodoro.
(15)
La DCD se utiliza normalmente como producto intermedio para producir una amplia gama de otras sustancias químicas intermedias, tales como productos farmacéuticos, en diferentes aplicaciones industriales (agua, pulpa y papel, textiles y cuero) y en varios campos de aplicaciones epoxídicas. Es un elemento clave de la cadena de nitrógeno - carbono - nitrógeno (NCN), con productos finales como el nitrato de guanidina y otros productos derivados NCN.
(16)
La mayor parte de la DCD vendida en el mercado de la Unión es de tipo estándar. Solo una cantidad limitada (la denominada micro DCD) está formada por partículas de menor tamaño. El productor exportador chino que cooperó solo proporcionó datos sobre el tipo estándar.
2.2. Producto similar
(17)
Un usuario puso en duda que la DCD de la Unión y la DCD china fueran productos distintos solo porque el tipo estándar de DCD producida por la industria de la Unión fuera, supuestamente, de calidad superior a la producida por los productores exportadores chinos. En particular, el usuario alegó que el contenido de agua de la DCD china era significativamente más alto y más volátil en comparación con el contenido de agua de la DCD producida en la Unión. Además, la DCD china tendría asimismo un contenido más alto de impurezas.
(18)
No obstante, como en la investigación original, la investigación mostró que, si bien pueden existir una serie de diferencias en lo que respecta a la calidad, no pueden cuantificarse y, además, no afectan a las características químicas, físicas y técnicas básicas de la DCD producida y vendida por la industria de la Unión en su territorio ni a las del producto afectado, en relación con las cuales se determinó que eran las mismas y que tenían los mismos usos finales.
(19)
Otro usuario alegó que la micro DCD debería excluirse de la definición del producto objeto de las medidas antidumping, debido a las supuestas diferencias con respecto a la DCD estándar por lo que se refiere a las características físicas, los usos finales y los precios.
(20)
Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que ambos tipos comparten las características físicas, químicas y técnicas básicas. El tratamiento ulterior de la DCD estándar para producir la micro DCD, incluye un sencillo proceso físico (fresado), pero ningún tratamiento químico. Además, si bien los precios de la micro DCD son superiores a los de la DCD estándar, ambos tipos tienen las mismas aplicaciones finales básicas y, normalmente, pueden intercambiarse.
(21)
La investigación confirmó que, al igual que en la investigación original, el producto afectado y los productos fabricados y vendidos en el mercado interno en China, así como los fabricados y vendidos en la Unión por el productor de la Unión, tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos y, por consiguiente, se considera que son productos similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN DEL DUMPING
3.1. Observaciones preliminares
(22)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si era probable que la expiración de las medidas vigentes diera lugar a una continuación del dumping.
(23)
Como se menciona en el considerando 9, como solo cooperó una empresa, no fue necesario seleccionar una muestra de productores exportadores de China. Esta empresa era responsable de más del 35 % de las importaciones en la Unión del producto afectado originario de China durante el período de investigación de reconsideración. Esta empresa no exportó durante el período de investigación de la investigación original y, por consiguiente, no cooperó en la investigación original.
3.2. Importaciones objeto de dumping durante el período de investigación de reconsideración
3.2.1. País análogo
(24)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal debió determinarse sobre la base del precio o del valor calculado en un tercer país de economía de mercado apropiado («el país análogo»), o del precio que aplica dicho tercer país a otros países, comprendidos los de la Unión o, si esto no fuera posible, a partir de cualquier otra base razonable, incluido el precio efectivamente pagado o por pagar en la Unión por el producto similar, debidamente ajustado en caso necesario para incluir un margen de beneficio razonable.
(25)
A falta de producción del producto afectado fuera de la Unión y China, la Comisión indicó en el anuncio de inicio su intención de calcular el valor normal sobre la base de los precios realmente pagados o por pagar en la Unión por el producto similar, tal como se había hecho también en la investigación original.
(26)
La industria de la Unión vendía el producto similar en cantidades representativas. Sin embargo, las ventas en el mercado interior de la industria de la Unión eran deficitarias, aunque rozaban casi la rentabilidad. Por consiguiente, el valor normal se basaba en los costes de fabricación de la industria de la Unión a los que se sumaba un importe razonable en concepto de gastos de venta, generales y administrativos y en concepto de beneficios. Los gastos de venta, generales y administrativos, así como los beneficios, se determinaron mediante el mismo método que en la investigación original. De conformidad con el artículo 11, apartado 9, se efectuaron ajustes en los costes de fabricación de la industria de la Unión con el fin de compensar los costes de transporte adicionales debidos a la separación física entre unidades de producción, a la falta de acceso directo a las materias primas, que deben transportarse desde sitios de producción remotos, y a la eliminación del subproducto (cal negra). Estos ajustes también se efectuaron en la investigación original.
3.2.2. Precio de exportación
(27)
Todas las ventas de exportación a la Unión del productor exportador que cooperó se efectuaron directamente a clientes independientes establecidos en la Unión. De conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, el precio de exportación se estableció sobre la base de los precios realmente pagados o pagaderos.
3.2.3. Comparación
(28)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando el precio franco fábrica.
(29)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación del productor exportador que cooperó, y de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias en los costes de transporte, los seguros, los impuestos y los créditos que afectaban a los precios y su comparabilidad.
3.2.4. Margen de dumping
(30)
De acuerdo con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media ponderada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación.
(31)
Por lo que respecta al productor exportador que cooperó, esta comparación mostraba la existencia de dumping, aunque a un nivel significativamente inferior que el nivel de dumping establecido en la investigación original.
3.3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
3.3.1. Observación preliminar
(32)
A raíz de la conclusión relativa a la existencia de dumping durante el PIR, se investigó la probabilidad de continuación del dumping si se derogaran las medidas y se analizaron los siguientes aspectos: capacidad de producción y capacidad excedentaria en China, volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China y atractivo del mercado de la Unión en relación con las importaciones procedentes de China.
(33)
A este respecto, cabe señalar que el productor exportador que cooperó representaba más del 30 % de la producción total china durante el período de investigación de reconsideración.
3.3.2. Capacidad de producción y capacidad excedentaria de los productores chinos
(34)
Dada la escasa información disponible sobre la industria china de DCD, las conclusiones en relación con la capacidad de reserva se basaron fundamentalmente en la información contenida en la solicitud de reconsideración y en la obtenida del único productor que cooperó, que, en la medida de lo posible, se cruzó con los datos de difusión pública.
(35)
Sobre esta base, se supone que la capacidad instalada total de China creció entre 2007 y 2012. Sin embargo, durante el período de investigación de reconsideración la producción real fue de solo 80 000 toneladas, lo que indica que puede haber cierta capacidad excedentaria. La capacidad instalada en China durante el PIR es mayor que la demanda global de DCD y la capacidad excedentaria puede ser mayor que el consumo total de la Unión durante el período de investigación de reconsideración, mientras que el consumo interior chino durante el PIR ascendió solo a 40 000 toneladas, es decir, la mitad de la producción real china.
(36)
En relación con la capacidad excedentaria, la información recogida in situ durante la investigación pone de manifiesto que el único productor que cooperó, que representa más del 20 % de la capacidad instalada total de China en 2012, ha obtenido permiso para ampliar su capacidad en un 50 % en 2014. Se espera que esta nueva capacidad se utilice, entre otras cosas, para reforzar los procesos de producción del mencionado productor (uso cautivo de la DCD) y el mercado interior chino, que durante el PIR absorbió en torno a la mitad de la producción de DCD del único productor que cooperó. La información obtenida del único productor que cooperó puso de manifiesto que las futuras inversiones en capacidad se utilizarán para abastecer, entre otros, el mercado interior chino, que está experimentando un amplio y rápido crecimiento.
(37)
China está, por tanto, en condiciones de producir grandes cantidades para la exportación, en particular porque no hay indicios de que el mercado interior pueda absorber toda la capacidad excedentaria.
3.3.3. Volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China
(38)
Según datos de importación verificados y de Eurostat, el volumen de importaciones procedentes de China experimentó un pronunciado descenso cuando se introdujeron las medidas en 2007 y empezó a crecer ligeramente de nuevo entre 2009 y finales del PIR, aunque nunca alcanzó los niveles de 2007. Esto también queda reflejado en la cuota de mercado de las importaciones chinas, que descendió de 40-45 % en 2007 a 10-15 % en 2009 y alcanzó de nuevo el nivel de 15-20 % a finales del PIR a pesar de un aumento del 73 % de los precios chinos.
3.3.4. Atractivo del mercado de la Unión
(39)
El mercado de la Unión es un mercado relativamente amplio, que cubre en torno al 18 % del consumo mundial de DCD, pero no es necesariamente el mercado más atractivo ni el único mercado atractivo en términos de segmentos de ventas y precios (véase el considerando 74). De hecho, la información disponible sugiere que los productores chinos se enfrentaron a una demanda creciente de la industria farmacéutica, a saber, de la India, que utiliza la DCD, por ejemplo, como insumo para la producción de medicamentos para la diabetes (metformina). Por lo tanto, esta nueva demanda podría absorber gran parte de la capacidad excedentaria china. Sobre la base de lo expuesto anteriormente, se considera que el mercado de la Unión no es el único mercado atractivo para los exportadores chinos.
3.3.5. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(40)
La investigación ha confirmado que las importaciones procedentes de China siguieron entrando en el mercado de la Unión a precios objeto de dumping durante el período de investigación de reconsideración. Habida cuenta de la continuación del dumping, de las grandes dimensiones del mercado de la Unión, lo que resultó bastante atractiva para los exportadores chinos en el pasado, así como de las capacidades excedentarias en China, mayores que el consumo total de la Unión, se puede concluir que sería probable que continuara el dumping si se derogaran las medidas. No obstante, cabe señalar que el actual nivel de dumping es significativamente inferior al determinado en la investigación original.
4. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
4.1. Observación preliminar
(41)
Debido a que los análisis únicamente hacen referencia a una empresa, por motivos de confidencialidad la mayor parte de los indicadores se presentan indizados o mediante intervalos.
4.2. Industria de la Unión
(42)
La producción del productor de la Unión, AlzChem AG, representa el 100 % de la producción de DCD en la Unión. Se considera, por lo tanto, que AlzChem AG constituye la industria de la Unión a efectos del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
4.3. Consumo en el mercado de la Unión
(43)
El consumo de la Unión se determinó a partir de datos sobre los volúmenes de ventas no cautivas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, más los datos de importaciones de Eurostat, cotejados con datos de otras fuentes estadísticas. Durante el período considerado, mostró la siguiente evolución:
Cuadro 1
2009
2010
2011
PIR
Consumo de la Unión (toneladas)
11 042
13 712
14 338
14 146
Índice (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Además del consumo en el mercado libre indicado anteriormente, se observa que, en el período considerado, el uso cautivo de DCD por la industria de la Unión representó entre un 10 y un 20 % de la producción de la Unión, y evolucionó como figura a continuación:
Cuadro 2
2009
2010
2011
PIR
Uso cautivo - Índice (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Importaciones en la Unión procedentes de China
(45)
Teniendo en cuenta que solo un exportador cooperó en la investigación, se consideró que los datos de Eurostat constituían la mejor fuente de información en relación con los volúmenes y los precios de importación. Los datos de Eurostat hacen referencia a la EU-27 y se cotejaron con otras fuentes, como las estadísticas de exportación chinas, la base de datos mencionada en el artículo 14, apartado 6, y la información facilitada por el importador/usuario que cooperó.
(46)
Los envíos de DCD originaria de China se importaron con arreglo a dos regímenes aduaneros. Con arreglo al régimen normal, debían pagarse tanto el arancel aduanero normal como el derecho antidumping. Con arreglo al régimen de perfeccionamiento activo, no debía pagarse ninguno de estos derechos, debido a que el material se utilizó en la fabricación de productos derivados que se exportaron fuera de la Unión. Tal como se muestra en el cuadro que figura a continuación, el régimen de perfeccionamiento activo cubrió aproximadamente dos tercios de las importaciones durante el PIR.
4.4.1. Volumen y cuota de mercado
(47)
Tras la imposición de medidas antidumping en 2007, el volumen de las importaciones chinas experimentó un significativo descenso. Durante el período de investigación de reconsideración su cuota de mercado global se situó entre el 15 % y el 20 %. A pesar de ello, durante el período considerado, el volumen de importaciones originarias de China realizadas con arreglo al régimen aduanero normal fluctuó, mientras que las importaciones chinas efectuadas con arreglo el régimen de perfeccionamiento activo se duplicaron con creces. Teniendo en cuenta estos dos regímenes, los volúmenes de importación aumentaron durante el período pero siguen estando muy por debajo de los niveles observados antes de la imposición de medidas (más de 6 000 toneladas).
Cuadro 3
Importaciones de China
2009
2010
2011
PIR
Volumen de las importaciones - Régimen normal (toneladas)
881
1 251
1 781
730
Índice (2009 = 100)
100
142
202
83
Cuota de mercado
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Precio medio de importación - Régimen normal (Euros/tonelada)
1 218
1 267
1 826
2 101
Precio medio de importación - Perfeccionamiento activo (Euros/tonelada)
1 677
1 463
1 674
2 069
Volumen de las importaciones - Perfeccionamiento activo (toneladas)
676
984
654
1 467
Índice (2009 = 100)
100
146
97
217
Cuota de mercado - todos los regímenes
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Precio
(48)
Tal como muestra el cuadro anterior, durante el período considerado, los precios de las importaciones chinas aumentaron sustancialmente.
(49)
La industria de la Unión alegó que la evolución de los precios no se puede explicar mediante la evolución de los precios de los principales factores que determinan el coste, es decir, las materias primas y el coste de la energía. Sin embargo, no facilitó ninguna explicación alternativa ni pruebas concluyentes para apoyar la alegación.
4.4.3. Subcotización de precios
(50)
A fin de analizar la subcotización de los precios, la media ponderada de los precios de las ventas de la industria de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión se compararon con la correspondiente media ponderada de los precios cif de las importaciones chinas (solo diciandiamida estándar). Los precios de las ventas de la industria de la Unión se ajustaron a precio de fábrica, en particular para tener en cuenta los gastos de envío y las comisiones. Los precios cif de las exportaciones procedentes de China se obtuvieron de Eurostat y se cotejaron con la base de datos mencionada en el artículo 14, apartado 6; no estaban incluidas las importaciones sujetas al régimen de perfeccionamiento activo. Estos precios cif se ajustaron para cubrir los gastos relacionados con los trámites de aduana, a saber, el arancel aduanero y los costes posteriores a la importación. La subcotización relativa a las importaciones sujetas al perfeccionamiento activo se analiza en el considerando 83.
(51)
La comparación mostró que, durante el período de investigación de reconsideración, las importaciones del producto afectado no subcotizaron los precios de la industria de la Unión.
4.5. Importaciones en la Unión procedentes de otros terceros países
(52)
No se registraron grandes importaciones procedentes de otros terceros países.
(53)
Durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de los EE. UU. nunca tuvo una cuota de mercado de más del 2 %. La investigación reveló que, de hecho, estas importaciones eran de DCD estándar producida originalmente en China y micronizada después en los Estados Unidos de América.
Cuadro 4
Importaciones de Estados Unidos
2009
2010
2011
PIR
Volumen de importaciones (en toneladas)
192
237
282
255
Índice (2009 = 100)
100
123
147
133
Cuota de mercado
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. Situación económica de la industria de la Unión
(54)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, el examen de los efectos de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Unión incluyó una evaluación de todos los factores e indicadores económicos que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
4.6.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(55)
La industria de la Unión operaba una cadena de producción integrada que incorporaba no solo la DCD, sino también productos de fases anteriores y posteriores. La capacidad de producción de DCD de la Unión no había experimentado cambios desde 2009. Durante el período considerado, el productor de la Unión incrementó su producción, debido, en gran parte, al aumento de la demanda en el mercado de la Unión, como se muestra en el anterior cuadro 1. Desde 2010, el productor de la Unión ha funcionado prácticamente a plena capacidad. No así en 2009, cuando la producción y las ventas se vieron afectadas por la crisis financiera.
Cuadro 5
2009
2010
2011
PIR
Producción - Índice (2009 = 100)
100
115
113
109
Capacidad de producción - Índice (2009 = 100)
100
100
100
100
Utilización de la capacidad
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Existencias
(56)
El productor de la Unión mantuvo unas existencias reducidas durante todo el período considerado, lo que no se vio como un factor importante para la evaluación de la situación de la industria de la Unión.
Cuadro 6
2009
2010
2011
PIR
Existencias -Índice (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Volumen de ventas, cuotas de mercado y precios unitarios medios en la Unión
(57)
Las ventas efectuadas por la industria de la Unión en el mercado de la Unión a clientes no vinculados aumentaron un 26 % durante el período considerado, mientras que los precios de venta aumentaron un 7 %.
(58)
La industria de la Unión consiguió aumentar sus ventas en la UE debido al aumento del consumo, mostrado en el cuadro 1. La industria de la Unión pudo mantener una cuota muy amplia del mercado de la Unión.
Cuadro 7
2009
2010
2011
PIR
Volumen de ventas - Índice (2009 = 100)
100
121
125
126
Cuota de mercado
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Precios de venta - Índice (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Rentabilidad y flujo de caja
(59)
Durante el período considerado, la rentabilidad de la industria de la Unión mejoró significativamente, ya que pudo aumentar su volumen de ventas, así como su precio de venta en el mercado de la Unión a clientes no vinculados. La marcada mejora en términos de rentabilidad es incluso más pronunciada si se compara con las fuertes pérdidas (- 20 % a 30 %) experimentadas por la industria en el período de investigación original.
Cuadro 8
2009
2010
2011
PIR
Rentabilidad
- 10 % a 0 %
- 10 % a 0 %
- 10 % a 0 %
- 5 % a 0 %
(60)
La rentabilidad de las transacciones cautivas fue comparativamente buena.
(61)
Durante el período considerado, el flujo de caja fue siempre negativo con la excepción del PIR, en consonancia con la evolución de la rentabilidad global.
Cuadro 9
2009
2010
2011
PIR
Flujo de caja -Índice (2009 = - 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Inversión, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital
(62)
Durante el período considerado, la industria de la Unión realizó inversiones para el mantenimiento y la optimización de la maquinaria de producción existente. En 2009 llevó a cabo una importante inversión nueva relacionada con la micro DCD.
Cuadro 10
2009
2010
2011
PIR
Inversiones - Índice (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
El rendimiento de las inversiones durante el período considerado se mantuvo negativo, en consonancia con la rentabilidad mencionada anteriormente.
Cuadro 11
2009
2010
2011
PIR
Rendimiento de las inversiones - Índice (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
La industria de la Unión no alegó haber encontrado ninguna dificultad para reunir capital durante el período considerado.
4.6.6. Empleo, productividad, crecimiento y salarios
(65)
Las inversiones realizadas durante el período considerado contribuyeron a incrementar el número de trabajadores cualificados. La remuneración media aumentó un 15 % durante el período considerado.
(66)
El aumento del empleo y la productividad reflejan el aumento de la producción en 2010.
Cuadro 12
2009
2010
2011
PIR
Número de empleados - Índice (2009 = 100)
100
107
104
105
Productividad (toneladas por empleado) - Índice (2009 = 100)
100
108
108
105
Costes laborales por empleado -Índice (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Magnitud del dumping y recuperación respecto del dumping anterior
(67)
El dumping continuó durante el período de investigación de reconsideración, como se explica anteriormente en el apartado 3.2.
(68)
Habida cuenta del volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de China, la incidencia de la magnitud del margen de dumping real en la industria de la Unión no se puede considerar muy grande. En comparación con la investigación original, la situación de la industria de la Unión mejoró perceptiblemente y presentaba signos de recuperación respecto de prácticas de dumping anteriores, en particular, en términos de rentabilidad, ventas y cuota de mercado.
4.6.8. Conclusión
(69)
Aunque varios de los cambios positivos en la evolución de la situación mencionados anteriormente son relativamente recientes, se considera que la situación de la industria de la Unión mejoró significativamente en el período considerado. Al final del período de investigación de reconsideración, todos los indicadores financieros eran positivos o casi positivos.
(70)
La imposición de medidas antidumping en 2007 permitió a la industria de la Unión recuperarse progresivamente de los efectos perjudiciales del dumping y utilizar al máximo su capacidad con miras al mercado de la Unión y a países no pertenecientes a la UE. El hecho de que la industria de la Unión se beneficiara de las medidas se refleja, sobre todo, en sus elevados niveles de producción y utilización de la capacidad, así como una rentabilidad y unos precios de venta en la UE más elevados. Durante el período de investigación de reconsideración, ya no se produjo ningún perjuicio importante como resultado de las importaciones chinas.
(71)
A raíz de la comunicación de la información, el solicitante alegó que el hecho de que, en el marco de la investigación original, algunos indicadores de perjuicio mostraran una tendencia positiva, no impedía que la Comisión confirmara que, en su momento, se produjo un perjuicio importante. Esta alegación debe rechazarse. El Reglamento (CE) no 1331/2007 respondía a unas circunstancias distintas, en particular, había una industria de la Unión menos rentable. Por otra parte, una reconsideración por expiración es muy distinta de una investigación con arreglo al artículo 5 del Reglamento de base. Mientras que esta última se centra en si el dumping causa perjuicio a la industria interior, la primera es un ejercicio prospectivo, que analiza lo que podría pasar en caso de que las medidas dejaran de tener efecto.
5. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
(72)
Como se deriva de lo anteriormente expuesto, la industria de la Unión no sufrió ningún perjuicio importante durante el PIR. De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si la expiración de las medidas vigentes podía provocar la reaparición del perjuicio.
5.1. Impacto de la capacidad excedentaria de China
(73)
La investigación ha puesto de manifiesto que China dispone de grandes capacidades de producción (véanse los considerandos 34 a 37). Sin embargo, no existen motivos razonables para concluir que esta capacidad excedentaria pueda dar lugar a un aumento significativo de las importaciones en la Unión.
(74)
La Unión es uno de los muchos mercados en los que los productores exportadores chinos venden sus productos. En términos de precios, datos procedentes de la industria de la Unión y del productor exportador chino que cooperó, así como las estadísticas de exportación chinas, confirman que varios de los mercados no pertenecientes a la UE son al menos tan atractivos como el de la Unión.
(75)
Por lo que se refiere a las ventas de exportación de la industria de la Unión, estas se realizaron a menudo a precios superiores a los de las ventas en la Unión. Tras la comunicación de la información, el solicitante alegó que los precios de exportación más altos que manejaba no tenían nada que ver con el atractivo relativo de estos mercados, sino que más bien se explicaban por el hecho de que estas ventas correspondían únicamente a unos volúmenes de ventas pequeños. Este argumento debe rechazarse puesto que los volúmenes de ventas globales de la industria de la Unión a mercados de exportación siguieron siendo importantes en el período de investigación de reconsideración (entre un 20 % y un 30 % de la producción de la industria de la Unión). Tampoco se demostró que los volúmenes de las transacciones de venta a los clientes fueran menos significativos.
(76)
Además, los datos estadísticos sobre los precios chinos de exportación de la DCD a los distintos mercados no apuntan a que el atractivo del mercado de la UE sea distinto del de otros mercados de exportación. Ya existía una importante capacidad excedentaria durante el período de investigación de reconsideración, pero esta no se tradujo en prácticas perjudiciales en materia de precios por parte de los exportadores chinos. En este caso, el hecho de que la capacidad excedentaria siga aumentando no indica la probabilidad de reaparición del perjuicio. La India es, con diferencia, el mayor mercado mundial de DCD. Las estadísticas de exportación chinas muestran que los volúmenes de ventas chinas a la UE representaron únicamente alrededor de un 10 % de los volúmenes de las ventas a la India y que el precio chino medio de venta por tonelada en la UE era prácticamente similar al precio de venta chino en la India. En otras palabras, los precios dominantes en el importante mercado indio (que durante el período considerado experimentó un crecimiento medio del 65 %) son igual de atractivos para los productores de DCD. No hay indicios de que las capacidades excedentarias en China se traduzcan en grandes importaciones en la Unión. Por el momento cabe esperar que, al menos una parte de esta capacidad excedentaria, no se utilizará en el futuro próximo. Esta conclusión se basa en las tendencias pasadas, puesto que la información presentada por el solicitante sugiere que, mientras que entre 2008 y el PIR, China aumentó su capacidad un 50 %, solo incrementó su producción global un 20 %. Las perspectivas elaboradas por el solicitante hasta 2016 ponen de manifiesto que las capacidades chinas serán muy superiores a la demanda global, y, por tanto, de momento permanecerán inactivas. El exceso de capacidad a escala nacional podría ser inferior si las proyecciones se basan en los datos de las ventas del productor exportador chino que cooperó. En cualquier caso, el hecho de que, a diferencia de la producción de la UE (véase el considerando 55), la producción china de DCD no forme parte de una cadena de producción completamente integrada significa que mantener una capacidad inutilizada es menos costoso.
(77)
Además, probablemente, determinada demanda en crecimiento, especialmente de la industria farmacéutica en países como la India (véase el considerando 39) podrá absorber otra parte de la capacidad excedentaria china. Por otro lado, la investigación concluyó que, para los usuarios de la UE, los productos DCD de AlzChem son más atractivos debido a, entre otras cosas, la situación geográfica y la fiabilidad del suministro. Esto concede una cierta ventaja respecto de los productores chinos en lo que se refiere a los principales usuarios en la UE que compran cantidades significativas de DCD. Por lo tanto, teniendo en cuenta este contexto, la gran capacidad de producción en China no es en sí misma un motivo para concluir que existe probabilidad de reaparición del perjuicio. El mero hecho de que la industria de la Unión haya perdido cuota de mercado en términos de capacidad de producción general no puede invalidar esta conclusión.
5.2. Impacto del crecimiento del mercado previsto
(78)
Varias partes mencionaron que se espera un crecimiento significativo del mercado mundial de DCD, impulsado principalmente por unas aplicaciones sólidamente asentadas en las industrias farmacéutica y agrícola. Esto se debe al aumento de la producción de medicamentos para combatir la diabetes, predominantemente en la India. Este crecimiento ya está anunciado por el aumento del consumo de la UE del cuadro 1.
(79)
En lo que respecta al mercado de la UE, también se espera más crecimiento, aunque en menor medida. Esto se debe a que un gran fabricante de productos farmacéuticos que vende en todo el mundo está situado en la Unión.
(80)
Tras la comunicación de la información, el solicitante rebatió el nivel de crecimiento. Sin embargo, cabe señalar que sus observaciones al respecto son contradictorias y que varias fuentes apuntan a una sólida demanda en la UE y un importante crecimiento en todo el mundo. Los datos relativos a las ventas del productor exportador chino que cooperó apuntan a un rápido aumento del consumo en el mercado interior chino. Por consiguiente, ningún dato en el expediente respalda que, tal como argumentó últimamente el solicitante, la demanda esté -o vaya a estar- estancada.
(81)
Tras haberle sido comunicadas estas conclusiones, el solicitante también hizo hincapié en que había perdido volumen de ventas y cuotas de mercado en mercados no pertenecientes a la UE. A este respecto, conviene señalar que la industria de la UE ha trabajado prácticamente a plena capacidad con existencias insignificantes, mientras que el consumo de DCD en la UE siguió creciendo. Por lo tanto, el hecho de que no pudiera beneficiarse plenamente del crecimiento en los demás mercados se debe más bien a que la industria de la UE había decidido centrarse más en el mercado de la UE sin incrementar de forma significativa su capacidad de producción. No obstante, esta situación podría cambiar, en caso de que sus planes de expansión se materializaran. Así pues, cabe esperar que, aun en el caso de que, en un futuro próximo, aumente el volumen de las importaciones de DCD china en la Unión, ello no supondría automáticamente la reaparición del perjuicio. La industria de la Unión, al igual que los productores chinos, se beneficiará de un incremento de la demanda mundial.
(82)
A este respecto, tal como se menciona anteriormente, el productor de la Unión está muy bien situado en el mercado y parece ser el proveedor favorito de varios clientes clave, al menos para determinadas aplicaciones de la DCD. La calidad y fiabilidad de sus productos de DCD en la Unión significa que puede obtener grandes contratos con clientes clave de la UE y se espera que esta situación continúe, independientemente de que se deroguen o no las medidas. Después de la comunicación de la información, un importante usuario de la UE declaró que, aunque se derogaran las medidas antidumping, seguiría comprando el producto objeto del procedimiento a la industria de la Unión.
5.3. Otras consideraciones
(83)
Como se explica en los considerandos 50 a 51, los precios de importación chinos no subcotizaron los precios de la industria de la Unión durante el período de investigación de reconsideración. No hubo subcotización en relación con el régimen normal (alrededor de un tercio de los volúmenes de importación). Se podía constatar un nivel muy bajo de subcotización si también se consideraba el régimen de perfeccionamiento activo (los otros dos tercios de las importaciones durante el período de investigación de reconsideración). Esta situación no era la misma que la de subcotización importante constatada en la investigación original y fue el resultado de un aumento global gradual de los precios de importación desde la imposición de las medidas, si bien es cierto que este aumento no se produjo a un ritmo constante. De hecho, el precio cif en la frontera de la Unión de las importaciones chinas aumentó en un 73 % desde 2009 hasta finales del PIR.
(84)
La industria de la UE ha mostrado que sigue siendo competitiva incluso en ausencia de las medidas, debido a sus importantes exportaciones (entre un 20 y un 30 % de la producción durante el PIR) a países no pertenecientes a la UE, donde no hay medidas vigentes y donde debió enfrentarse a la competencia china sin apoyo de medidas antidumping. La disminución del volumen de exportación descrito a continuación ha de interpretarse junto con el incremento del volumen de ventas en la Unión y una capacidad de producción sin modificaciones de la industria de la Unión, que, en principio, fue totalmente utilizada.
Cuadro 13
2009
2010
2011
PIR
Volumen de exportación - Índice (2009 = 100)
100
105
80
77
Precio de exportación (no vinculado) - Índice (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Los precios de las importaciones chinas durante los ocho meses siguientes al período de investigación de reconsideración también se analizaron en el marco de una solicitud presentada por la industria de la Unión. Esta afirmaba que, poco después del PIR, hubo de nuevo una fuerte presión sobre los precios causada por las importaciones chinas. Sobre la base del artículo 6, apartado 1, del Reglamento de base, leído en relación con el artículo 11, apartado 5, del mismo, la información relativa al período inmediatamente posterior al PIR no se tendrá normalmente en cuenta. Sin embargo, incluso si se considerara esta información, no se podrían sacar conclusiones en esta fase, puesto que no queda claro que el cambio de los precios, en caso de confirmarse, sea de naturaleza duradera. Por ejemplo, si bien los precios cayeron desde finales del PIR hasta mayo de 2013, en junio de 2013 experimentaron de nuevo un incremento del 10 %. Dado que estos precios posteriores al PIR seguían siendo muy superiores a los observados en la investigación original, las perspectivas de que en un futuro próximo puedan socavar en gran medida la situación actual de la industria de la Unión, que no sufre un perjuicio importante, no llegan a alcanzar el umbral de probabilidad.
(86)
Por último, no hay ninguna indicación de que la derogación de las medidas fuera a repercutir en los precios del mercado a corto y medio plazo. Cabe señalar que una gran parte de la DCD vendida en la Unión está sujeta a contratos de varios años de duración y que el abastecimiento fiable y constante de un productor de confianza parece ser muy importante para la industria usuaria. Por otra parte, dos tercios de las importaciones durante el período de investigación de reconsideración se efectuaron en régimen de perfeccionamiento activo, en virtud del cual no son pagaderos derechos de importación ni derechos antidumping. En resumen, si bien no puede excluirse que, si se derogan los derechos, algunos contratos se renegocien o que puedan disminuir en destino los precios de importación, no es probable que esto se produzca a niveles perjudiciales.
5.4. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del perjuicio
(87)
A la vista de lo expuesto anteriormente, es poco probable que, si se derogaran las medidas, la industria de la Unión tuviera que reducir sus volúmenes de producción y de ventas, o los precios de la DCD, en un grado que afectase sustancialmente a su rentabilidad y su posición global.
(88)
Por el contrario, habida cuenta del crecimiento del consumo a nivel mundial, de los volúmenes y los precios de las importaciones chinas durante el período de investigación de reconsideración y de los precios en otros mercados, se espera que, en ausencia de medidas, las ventas de DCD de la industria de la Unión se mantendrán a un alto nivel y, además, contribuirán positivamente a las actividades de dicha industria en el marco de la cadena DCD y la cadena NCN.
(89)
Se espera que la industria de la Unión siga funcionando a plena capacidad, tanto si se derogan las medidas como si no. Además, la industria de la Unión ha completado los trabajos preliminares de un programa de expansión este año. En otoño de 2013 acordó, en principio, aumentar significativamente su capacidad de producción de DCD. El mercado, incluidos clientes importantes radicados en la UE, acogió favorablemente este plan de expansión. Dicho plan sugiere que la industria de la Unión cree que hay una fuerte demanda mundial y que AlzChem debe beneficiarse de este crecimiento.
(90)
Aunque la industria de la Unión esté sujeta en un futuro próximo a alguna presión sobre los precios causada por las importaciones procedentes de China, no se espera que los efectos en términos de precios y rentabilidad sean importantes, dado que la industria de la Unión dispone de una elevada cuota de mercado, ventajas en términos de calidad y fiabilidad del suministro y capacidad de obtener grandes contratos. Por tanto, los efectos no llegarían al umbral de «probabilidad del perjuicio» en el sentido del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
(91)
La Comisión concluye que no existe probabilidad de reaparición del perjuicio para la industria de la Unión si se derogan las medidas existentes.
6. INTERÉS DE LA UNIÓN
(92)
Puesto que se concluyó que no hay probabilidad de reaparición del perjuicio, no es necesario sacar conclusiones en relación con el interés de la Unión.
7. DEROGACIÓN DE LAS MEDIDAS ANTIDUMPING
(93)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de derogar las medidas vigentes. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. En su caso, se tuvieron debidamente en cuenta las observaciones y los comentarios, pero ninguno pudo alterar las conclusiones expuestas.
(94)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben derogarse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de diciandiamida originaria de China y debe darse por concluido el procedimiento.
(95)
Teniendo en cuenta determinadas circunstancias descritas anteriormente, a saber, la existencia de capacidad excedentaria en China y la posible existencia de subcotización posterior al PIR, la Comisión supervisará las importaciones del producto afectado, con el fin de facilitar una intervención rápida en caso de que la situación así lo requiera. El seguimiento se limitará a un período de dos años tras la publicación del presente Reglamento.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
Queda derogado el derecho antidumping sobre las importaciones de 1-Cianoguanidina (diciandiamida), actualmente clasificada con el código NC 2926 20 00 y originaria de la República Popular China, y se da por concluido el procedimiento relativo a dichas importaciones.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 11 de febrero de 2014.