NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období 2014-2020 a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 716/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES (3) zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), Nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS), jež je právním nástupcem Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady.
(2)
Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v Unii.
(3)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při zajištění toho, aby investoři měli k dispozici podstatné informace týkající se účetní rozvahy, výsledovky a peněžních toků, ale podporuje rovněž efektivní správu a řízení společností.
(4)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při ochraně zájmů akcionářů a věřitelů, ale současně tvoří i základ obezřetnostní regulace, neboť všechny zásadní legislativní nástroje v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), se opírají o podnikové účetní výkazy. Regulátoři vycházejí z účetní terminologie, když posuzují, jaká rizika určitá společnost podstupuje, a tedy i jaké kroky by měla učinit.
(5)
V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk, přičemž je třeba zohlednit četné a rozmanité již používané účetní zvyklosti. Skupina G20 opakovaně vyzývá k zavedení celosvětových účetních standardů a ke sbližování současných a budoucích účetních standardů. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě, ale ne v některých důležitých. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. Tyto zájmy zahrnují zachování zásady, aby účetní závěrky poskytovaly „věrný a poctivý obraz“ a byly spolehlivé a srozumitelné, srovnatelné a relevantní.
(6)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6) by IFRS měly být začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7). IFRS tudíž hrají významnou úlohu ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.
(7)
IFRS vydává IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace IFRS. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS.
(8)
EFRAG byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení.
(9)
EFRAG přebírá úlohu „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v procesu vytváření standardů IASB. Vzhledem k významným názorovým rozdílům mezi jednotlivými členskými státy a zúčastněnými subjekty by se měla EFRAG, má-li výše uvedenou úlohu plnit, seznámit se všemi možnými názory, které jsou v Unii zastávány, v řádném postupu, v němž hrají zásadní úlohu vnitrostátní orgány stanovující standardy, vlády, regulátoři a další zúčastněné subjekty. Veškeré interakce EFRAG s IASB by měly být zcela transparentní a jakékoli rozhodnutí EFRAG by mělo být přijato po náležité konzultaci s vnitrostátními orgány stanovujícími standardy.
(10)
S přihlédnutím k významu EFRAG při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva obchodních společností Unie a její politiky v této oblasti, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování.
(11)
Dne 12. listopadu 2013 Komise zveřejnila zprávu Philippa Maystadta, zvláštního poradce komisaře pro vnitřní trh a služby (dále jen „zpráva zvláštního poradce“), v níž nastínil potenciální reformy správy a řízení EFRAG, jejichž cílem je posílit přispění Unie k rozvoji mezinárodních účetních standardů. Za účelem dosažení očekávaných cílů programu spolufinancování zavedeného tímto nařízením (dále jen „program“) je nutné, aby byly revidovány mechanismy správy a řízení v souladu s doporučeními uvedenými ve zprávě zvláštního poradce a aby byly tyto reformy neprodleně provedeny. Komise by měla sledovat provádění reformy správy a řízení v EFRAG a informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v jejím provádění. Za tímto účelem by Komise do 31. března 2014 měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o provádění reformy správy a řízení.
(12)
Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, a měly by brát v úvahu dopad standardů na finanční stabilitu a hospodářství. Komise by měla posuzovat odbornou práci EFRAG ve zprávách vypracovaných v souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.
(13)
Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), PIOB. Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné přijmout k uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (8). Návrhy Komise týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení ISA v Unii.
(14)
Zavedení ISA v Unii a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování ISA zajistily jejich soulad s právním rámcem vnitřního trhu. Návrh Komise na změnu směrnice 2006/43/ES také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.
(15)
Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou úlohu, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit jejich finanční nezávislost na soukromém sektoru a zdrojích ad hoc, a tím i zvýšit jejich možnosti a důvěryhodnost. Financování z veřejných zdrojů by však samo o sobě nemělo být chápáno jako potvrzení této nezávislosti na soukromém sektoru. Měla by být především požadována větší transparentnost v otázkách spojených s členstvím v radách mimo jiné IASB a EFRAG s cílem zajistit, aby v procesech vytváření standardů a schvalování byly zastoupeny všechny zúčastněné subjekty. EFRA a IASB by měly přijmout veškerá vhodná opatření, aby nedošlo ke střetu zájmů, včetně požadavků na zveřejňování informací přizpůsobených funkci a odpovědnosti různých kategorií zaměstnanců těchto organizací.
(16)
Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování Unií zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB.
(17)
Kromě změny struktury financování podstoupily nadace IFRS a EFRAG reformy správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. Úsilí o zlepšení řízení těchto subjektů bude pokračovat. V roce 2013 zahájila Komise hodnocení uplatňování nařízení (ES) č. 1606/2002. Rozsah hodnocení se týká zejména kritérií pro schvalování IFRS v Unii, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, a opatření v oblasti správy a řízení přijatá nadací IFRS a IASB. Komise má v úmyslu hodnocení dokončit a o výsledcích podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2014. V případě potřeby předloží Komise legislativní návrh ke zlepšení fungování uvedeného nařízení.
(18)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou v ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (9).
(19)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (11), jež chrání finanční zájmy Unie, mají být používána při provádění programu se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, ve kterých si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů.
(21)
Očekává se, že program přispěje k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč Unií a k tomu, aby byly brány v potaz potřeby Unie v kontextu celosvětové harmonizace standardů finančního výkaznictví. Jednotný evropský postoj by přispěl k podpoře mezinárodního uznání IFRS, konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzi této strategie.
(22)
Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti vypracovávání standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje.
(23)
Financování Unií je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. Tyto subjekty by měly zveřejňovat rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
(24)
S ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce by měla Komise předložit v březnu 2014 a poté počínaje rokem 2015 každoročně, nejpozději v červnu, zprávu o pokroku EFRAG při provádění reforem správy a řízení. IASB iniciovala revizi koncepčního rámce. Po vydání revidovaného koncepčního rámce by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případných změnách v koncepčním rámci a jejich zdůvodnění, se zaměřením především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti a zajištění „věrného a poctivého obrazu“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU. Příjemci by měli zajistit účinné a hospodárné využití prostředků z veřejných zdrojů, včetně cestovních a souvisejících výdajů.
(25)
Program by měl nahradit předchozí program spolufinancování pro uvedené příjemce. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí č. 716/2009/ES.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, na období 2014-2020, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Jakákoli finanční podpora pro nové příjemce, a to i tehdy, jedná-li se o přímé nástupce jednoho z příjemců uvedených v tomto nařízení, podléhá schválení Evropským parlamentem a Radou v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(28)
Dobu použitelnosti tohoto nařízení je vhodné uvést do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (12). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováváním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, které vykonává nadace IFRS, EFRAG nebo PIOB.
Článek 2
Cíl
Cílem programu je zlepšit podmínky pro účinné fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů.
Článek 3
Příjemci
1. Příjemci programu jsou:
a)
v oblasti účetního výkaznictví:
i)
EFRAG na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016,
ii)
nadace IFRS,
b)
v oblasti auditů: PIOB.
2. Subjekty činné v oblasti účetního výkaznictví a v oblasti auditů, které obdrží finanční prostředky Unie prostřednictvím programu, mají povinnost postupovat s řádnou péčí, aby zajistily svou nezávislost a účinné a hospodárné využívání prostředků z veřejných zdrojů, bez ohledu na různorodé zdroje financování, které mohou přijímat.
Článek 4
Udělování grantů
Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady udělovaných na ročním základě.
Článek 5
Transparentnost
Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Unie, a rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
Článek 6
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období 2014-2020 činí 43 176 000 EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Orientační rozpis finančního krytí uvedeného v odstavci 1 pro všechny tři příjemce je následující:
a)
pro EFRAG: 9 303 000 EUR,
b)
pro nadaci IFRS: 31 632 000 EUR,
c)
pro PIOB: 2 241 000 EUR.
Článek 7
Provádění programu
Komise program provádí prostřednictvím ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Každý roční pracovní program plní cíl programu stanovený v článku 2 tohoto nařízení tím, že určí:
a)
očekávané výsledky,
b)
přehled rozpočtu podle jednotlivých příjemců, v souladu s orientačními částkami stanovenými v čl. 6 odst. 3.
Za účelem zajištění transparentnosti roční pracovní program také formou odkazu uvádí cíle stanovené v článku 2, způsob provádění stanovený v článku 4 a zjištění vyplývající ze zpráv.
Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Evropské unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět, prostřednictvím kontroly dokumentů i kontrol na místě, audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol.
Článek 9
Hodnocení
1. Do 31. března 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o nezbytných reformách správy a řízení v oblasti účetnictví a finančních informací týkající se EFRAG, zohledňující mimo jiné vývoj po vydání doporučení obsaženého ve zprávě zvláštního poradce, a o opatřeních, která již EFRAG podnikla za účelem provedení těchto reforem.
2. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zjištěních vyplývajících z jejího hodnocení nařízení (ES) č. 1606/2002, včetně případných návrhů na změnu uvedeného nařízení za účelem jeho lepšího fungování, a také o mechanismech správy a řízení ve všech příslušných orgánech.
3. Počínaje rokem 2015 připraví Komise výroční zprávu o činnosti nadace IFRS týkající se vývoje IFRS, PIOB a EFRAG.
4. Pokud jde o nadaci IFRS, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat její činností, a zejména obecnými zásadami, podle nichž byly vypracovány nové standardy. Zpráva rovněž zhodnotí, zda IFRS náležitě zohledňují různé podnikatelské modely, zda odrážejí skutečné důsledky ekonomických transakcí, zda nejsou příliš složité a zda dokáží zabránit zkreslení z důvodu krátkodobé perspektivy nebo nestálosti.
Po vydání revidovaného koncepčního rámce se zpráva zaměří na případné změny v koncepčním rámci, a především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti.
5. Pokud jde o PIOB či její nástupnickou organizaci, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 věnovat vývoji v souvislosti s diverzifikací financování. Pokud financování od IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR.
6. Pokud jde o EFRAG, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat následujícími otázkami:
a)
zda EFRAG při své odborné práci na mezinárodních účetních standardech náležitě zohledňuje požadavek uvedený v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, zejména při posuzování toho, zda jsou nové nebo pozměněné IFRS v souladu se zásadou „věrného a poctivého obrazu“ a zda odpovídají evropskému veřejnému zájmu;
b)
zda EFRAG při své odborné práci na IFRS poskytuje odpovídající hodnocení toho, zda navržené, nové či pozměněné mezinárodní účetní standardy vypracované IASB jsou podložené a odpovídají potřebám Unie s ohledem na rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Unii; a
c)
jakého pokroku dosáhla EFRAG při provádění reforem správy a řízení s ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce.
Bude-li to vhodné, předloží Komise legislativní návrh na pokračování financování EFRAG po 31. prosinci 2016.
7. Komise předá zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu a Radě každoročně nejpozději 30. června.
8. Nejpozději dvanáct měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cíle programu. Tato zpráva zhodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cíle uvedeného v článku 2.
9. Komise zašle zprávy uvedené v tomto článku pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí č. 716/2009/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
REGLAMENTO (UE) No 258/2014 DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO
de 3 de abril de 2014
por el que se instituye un programa de la Unión destinado a respaldar determinadas actividades en el ámbito de la información financiera y la auditoría durante el período 2014-2020, y se deroga la Decisión no 716/2009/CE
(Texto pertinente a efectos del EEE)
EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 114,
Vista la propuesta de la Comisión Europea,
Previa transmisión del proyecto de acto legislativo a los Parlamentos nacionales,
Visto el dictamen del Comité Económico y Social Europeo (1),
De conformidad con el procedimiento legislativo ordinario (2),
Considerando lo siguiente:
(1)
La Decisión no 716/2009/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (3) instituyó un programa comunitario destinado a respaldar determinadas actividades en el ámbito de los servicios financieros, de la información financiera y de la auditoría. Sobre la base de dicha Decisión, el Grupo Consultivo Europeo en materia de Información Financiera (EFRAG), la Fundación de las Normas Internacionales de Información Financiera (Fundación NIIF), que es la sucesora legal de la Fundación del Comité de Normas Internacionales de Contabilidad (IASCF), y el Consejo Internacional de Supervisión Pública (PIOB) disfrutaron, hasta el 31 de diciembre de 2013, de la cofinanciación de la Unión a través de subvenciones de funcionamiento.
(2)
La crisis en la que están sumidos los mercados financieros desde 2008 ha situado la cuestión de la información financiera y la auditoría en el centro del programa político de la Unión. De cara al mercado interior, al funcionamiento eficaz de los mercados de capitales y a la realización de un mercado integrado de servicios financieros en la Unión, resulta indispensable un marco común de información financiera que funcione adecuadamente.
(3)
Además de desempeñar un papel central para garantizar que los inversores reciban información de importancia sobre el balance, la cuenta de pérdidas y ganancias, y los flujos de efectivo, los estados financieros sirven de apoyo a una gobernanza empresarial eficaz.
(4)
Además de desempeñar funciones vitales en la protección de los intereses de los accionistas y acreedores, los estados financieros son la base de la regulación prudencial en el sentido de que todos los instrumentos legislativos importantes en el ámbito de los servicios financieros se basan en los estados financieros de las empresas, por ejemplo, el Reglamento (UE) no 648/2012 del Parlamento Europeo y del Consejo (4), y el Reglamento (UE) no 575/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo (5). Los reguladores se basan en la terminología contable para entender cuáles son los riesgos asumidos por una empresa y, por lo tanto, lo que se requiere de dicha empresa.
(5)
La mundialización de la economía genera la necesidad de un lenguaje contable de dimensión mundial, pero deben tenerse en cuenta las numerosas tradiciones contables existentes. El G-20 ha insistido repetidamente en la necesidad de normas contables a nivel mundial y de convergencia de las normas actuales y futuras. Las Normas Internacionales de Información Financiera (NIIF) elaboradas por el Consejo de Normas Internacionales de Contabilidad (IASB/CNIC) se adoptan y utilizan en numerosos países de todo el mundo, pero no en algunos de importancia. Dichas normas contables internacionales deben elaborarse con arreglo a un proceso transparente y bajo control democrático. A fin de salvaguardar los intereses de la Unión y velar por que las normas internacionales sean de elevada calidad y compatibles con la legislación de la Unión, es esencial que tales intereses se tengan debidamente en cuenta en el proceso internacional de elaboración de normas. Entre estos intereses se cuenta el mantenimiento del principio de que los estados financieros deben ofrecer una «imagen fiel» y ser fiables, comprensibles, comparables y pertinentes.
(6)
De acuerdo con el Reglamento (CE) no 1606/2002 del Parlamento Europeo y del Consejo (6), las NIIF deben incorporarse a la normativa de la Unión para ser aplicadas por las sociedades cuyos valores coticen en un mercado regulado de la Unión, solamente si dichas normas cumplen los criterios establecidos en el referido Reglamento, incluido el requisito de que las cuentas ofrezcan una «imagen fiel», establecido en el artículo 4, apartado 3, de la Directiva 2013/34/UE del Parlamento Europeo y del Consejo (7). Por consiguiente, las NIIF constituyen un instrumento esencial para el funcionamiento del mercado interior y por ello la Unión tiene un interés directo en garantizar que el proceso de elaboración y adopción de las NIIF dé lugar a normas acordes con los requisitos del marco jurídico del mercado interior.
(7)
La emisión de las NIIF corresponde al IASB/CNIC y la de las interpretaciones de las mismas, al Comité de Interpretaciones de las NIIF, dos organismos que forman parte de la Fundación NIIF. En consecuencia, es importante implantar un sistema adecuado de financiación de la Fundación NIIF.
(8)
El EFRAG fue creado en 2001 por organizaciones europeas que representan a los emisores y los profesionales de la contabilidad que intervienen en el proceso de información financiera. De conformidad con el Reglamento (CE) no 1606/2002, el EFRAG asesora a la Comisión en cuanto a si una determinada norma contable emitida por el IASB/CNIC o una interpretación del Comité de Interpretaciones de las NIIF que esté previsto incorporar cumple los criterios de adopción establecidos en ese Reglamento.
(9)
El EFRAG está asumiendo el papel de «portavoz contable único» de Europa en la escena mundial. En tal condición, el EFRAG aporta contribuciones en el proceso de elaboración de normas del IASB/CNIC. Para que el EFRAG pueda cumplir esa función, debe estar expuesto a todos los posibles puntos de vista mantenidos en la Unión en el transcurso del correspondiente procedimiento, de tal forma que los emisores de normas nacionales, los gobiernos y los organismos reguladores así como las demás partes interesadas desempeñen un papel fundamental, en vista de las notables diferencias de opinión que ya existen actualmente entre los Estados miembros y varias partes interesadas. Todas las interacciones del EFRAG con el IASB/CNIC deben ser totalmente transparentes, y toda decisión que adopte el EFRAG debe producirse tras consultar plenamente a los emisores de normas nacionales.
(10)
Habida cuenta del papel que desempeña el EFRAG en el análisis de si las NIIF cumplen los requisitos del Derecho de sociedades de la Unión y las políticas de la Unión con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 1606/2002, es necesario que la Unión garantice al EFRAG una financiación estable y contribuya, por tanto, a la misma.
(11)
El 12 de noviembre de 2013, la Comisión publicó el informe de Philippe Maystadt, asesor especial del Comisario de Mercado Interior y Servicios («informe del asesor especial»), en el que se exponían posibles reformas de la gobernanza del EFRAG destinadas a reforzar la contribución de la Unión al desarrollo de normas internacionales de contabilidad. Para realizar los objetivos previstos del programa de cofinanciación que establece el presente Reglamento (en lo sucesivo, «Programa»), es necesario revisar las disposiciones de gobernanza con arreglo a las recomendaciones formuladas en el informe del asesor especial y que se apliquen dichas reformas sin demora. La Comisión debe supervisar la aplicación de la reforma de la gobernanza en el EFRAG e informar al Parlamento Europeo y al Consejo de los progresos al respecto. Para ello, la Comisión presentará al Parlamento Europeo y al Consejo a más tardar el 31 de marzo de 2014 un informe sobre la ejecución de la reforma de la gobernanza.
(12)
La labor técnica del EFRAG debe centrarse en el asesoramiento técnico a la Comisión con miras a la adopción de las NIIF así como en la adecuada participación en el proceso de desarrollo de dichas NIIF, y en velar por que los intereses de la Unión sean tenidos en cuenta debidamente en el proceso internacional de fijación de normas. Entre estos intereses estarán el concepto de «prudencia» y el mantenimiento del requisito de presentar una «imagen fiel», con arreglo a la Directiva 2013/34/UE, y debe tenerse en cuenta el impacto de las normas en la estabilidad financiera y la economía. La Comisión debe evaluar la labor técnica del EFRAG mediante informes preparados con arreglo a criterios establecidos en el presente Reglamento.
(13)
En el ámbito de la auditoría legal, el PIOB fue creado en 2005 por el Grupo de Supervisión, organización internacional responsable de supervisar la reforma de la gobernanza de la Federación Internacional de Expertos Contables (IFAC). La función del PIOB consiste en supervisar el proceso de adopción de las Normas Internacionales de Auditoría (NIA) y desarrollar otras actividades de interés público de la IFAC. Las NIA pueden adoptarse con vistas a su aplicación en la Unión, siempre que hayan sido elaboradas con arreglo al debido procedimiento, y con la supervisión pública y la transparencia adecuadas, tal como exige el artículo 26 de la Directiva 2006/43/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (8). Las propuestas de 30 de noviembre de 2011 en materia de auditoría también prevén la introducción de las NIA en la Unión.
(14)
La incorporación de las NIA al Derecho de la Unión y el papel esencial que desempeña el PIOB a la hora de garantizar que las NIA cumplan los requisitos establecidos por la Directiva 2006/43/CE suponen que la Unión está directamente interesada en que el proceso de elaboración y aprobación de estas normas se traduzca en normas que sean acordes con el marco jurídico del mercado interior. La propuesta de la Comisión de modificar la Directiva 2006/43/CE también reconoce expresamente la función del PIOB. En consecuencia, es importante garantizar un sistema adecuado de financiación del PIOB.
(15)
Los organismos cuya actividad se inscribe en el ámbito de la contabilidad y la auditoría son extremadamente dependientes de financiación y desempeñan una labor fundamental en la Unión que resulta esencial para el funcionamiento del mercado interior. Los beneficiarios previstos del programa establecido en virtud de la Decisión 716/2009/CE han recibido cofinanciación a través de subvenciones de funcionamiento con cargo al presupuesto de la Unión, lo que les ha permitido adquirir un mayor grado de independencia financiera respecto de fuentes ad hoc y del sector privado, reforzando así su capacidad y credibilidad. Sin embargo, la financiación pública en sí misma no debe entenderse como una confirmación de la independencia del sector privado. En particular, debe exigirse una mayor transparencia con respecto a los miembros de los consejos de administración de, entre otros, el IASB/CNIC y el EFRAG, con el fin de garantizar la representación de todos los interesados en el proceso de normalización y de adopción de normas. El EFRAG y el IASB/CNIC deben tomar todas las medidas adecuadas para evitar los conflictos de intereses, incluidos requisitos de información adaptados a la función y responsabilidades de las diferentes categorías del personal empleado por estas organizaciones.
(16)
La experiencia ha demostrado que la cofinanciación de la Unión garantiza que los beneficiarios dispongan de una financiación transparente, estable, diversificada, sana y adecuada, y contribuye a que puedan desempeñar su misión de interés público con independencia y eficacia. Resulta oportuno, por tanto, que siga aportándose financiación suficiente mediante una contribución de la Unión al funcionamiento del proceso de normalización en materia de contabilidad y auditoría, y en particular a la Fundación NIIF, al EFRAG y al PIOB.
(17)
Además de introducir cambios en su forma de financiación, la Fundación NIIF y el EFRAG han experimentado una reforma de su gobernanza con objeto de garantizar que sus estructuras y procesos les permitan desempeñar su misión de interés público con independencia, eficacia y transparencia y bajo control democrático. En relación con la Fundación NIIF, en 2009 se creó el Consejo de Supervisión con vistas a garantizar la vigilancia y la rendición pública de cuentas; se ha reforzado la eficacia del Consejo Consultivo de Normas; se ha aumentado la transparencia y se ha formalizado el papel de las evaluaciones de impacto como parte de las normas procedimentales del IASB/CNIC. Proseguirán los esfuerzos dirigidos a mejorar la gobernanza de estos organismos. En 2013, la Comisión inició una evaluación de la aplicación del Reglamento (CE) no 1606/2002. El ámbito de la evaluación comprende en particular los criterios para la adopción de NIIF en la Unión con arreglo al artículo 3, apartado 2, de dicho Reglamento y las disposiciones de gobernanza formuladas por la Fundación NIIF y el IASB. La Comisión prevé concluir la evaluación e informar de sus resultados al Parlamento Europeo y al Consejo antes del 31 de diciembre de 2014. Si procede, la Comisión presentará una propuesta legislativa para mejorar el funcionamiento del dicho Reglamento.
(18)
El presente Reglamento establece una dotación financiera para todo el período de vigencia del Programa que, en el marco del procedimiento presupuestario anual, constituirá para el Parlamento Europeo y el Consejo el importe de referencia privilegiada según los términos del punto 17 del Acuerdo Interinstitucional de 2 de diciembre de 2013 entre el Parlamento Europeo, el Consejo y la Comisión sobre disciplina presupuestaria, cooperación en materia presupuestaria y buena gestión financiera (9).
(19)
El Reglamento (UE, Euratom) no 966/2012 del Parlamento Europeo y del Consejo (10), y el Reglamento Delegado (UE, Euratom) no 1268/2012 de la Comisión (11) que protegen los intereses financieros de la Unión, deben aplicarse al ejecutar el Programa, teniendo en cuenta los principios de simplificación y coherencia en la elección de los instrumentos presupuestarios, limitación del número de casos en los que la Comisión sigue siendo directamente responsable de su aplicación y gestión, y proporcionalidad entre el nivel de los recursos y la carga administrativa vinculada a su utilización.
(20)
A fin de garantizar condiciones uniformes de ejecución del presente Reglamento, deben conferirse a la Comisión competencias de ejecución en relación con la determinación de los programas anuales de trabajo.
(21)
Está previsto que el Programa contribuya al objetivo de garantizar la comparabilidad y la transparencia de las cuentas de las sociedades de la Unión y a que se escuchen las necesidades de la Unión en el contexto de la armonización de las normas de información financiera a escala mundial. Expresarse con una sola voz europea contribuiría a promover la aceptación internacional de las NIIF, así como la convergencia y unas normas internacionales de auditoría de alta calidad en todos los Estados miembros. El Programa también contribuye a la estrategia Europa 2020, pues refuerza el mercado único de servicios financieros y de capitales, y contribuye a la dimensión exterior de dicha estrategia.
(22)
El presente Reglamento debe establecer la posibilidad de cofinanciar las actividades de ciertos organismos que persiguen un objetivo que se inscribe en la política de la Unión en el ámbito de la información financiera y la auditoría y que respalda dicha política en lo que respecta al desarrollo de normas o la supervisión de los procesos de elaboración de normas en el ámbito de la información financiera y la auditoría.
(23)
Se propone la financiación de la Unión para un número reducido y bien delimitado de los organismos más importantes del ámbito de la información financiera y la auditoría. Dentro del marco institucional vigente, el sistema de financiación debe garantizar una financiación estable, diversificada, sana y adecuada, de modo que los organismos pertinentes puedan desempeñar su misión de interés público, o de repercusión europea, con independencia y eficacia. Dichos organismos deben publicar un desglose de las cifras correspondientes a otras financiaciones procedentes de fuentes alternativas.
(24)
La Comisión, teniendo en cuenta la evolución de los hechos tras las recomendaciones formuladas en el informe del asesor especial, deberá presentar un informe en marzo de 2014, y a partir de 2015 un nuevo informe cada año, a más tardar en junio, sobre los progresos del EFRAG en la aplicación de sus reformas en materia de gobernanza. El IASB/CNIC ha iniciado la revisión del Marco Conceptual. Tras la publicación del Marco Conceptual revisado, la Comisión deberá comunicar al Parlamento Europeo y al Consejo todos los cambios que se hayan introducido en el Marco Conceptual, así como los motivos de los mismos, centrándose especialmente en los conceptos de prudencia y fiabilidad y garantizándose que se presente la «imagen fiel» según lo establecido en la Directiva 2013/34/UE. Los beneficiarios deben garantizar el uso eficiente y económico de los recursos públicos, incluyendo los gastos de desplazamiento y gastos conexos.
(25)
El Programa viene a sustituir al anterior programa de cofinanciación frente a los beneficiarios. Por tanto, en aras de la seguridad jurídica, procede derogar la Decisión no 716/2009/CE.
(26)
Dado que el objetivo del presente Reglamento, a saber, el establecimiento de un programa de la Unión para el período 2014-2020, destinado a apoyar las actividades de los organismos que contribuyen a la consecución de los objetivos políticos de la Unión en el ámbito de la información financiera y la auditoría, no puede ser alcanzado de manera suficiente por los Estados miembros, sino que, debido a sus dimensiones y efectos, puede lograrse mejor a escala de la Unión, esta puede adoptar medidas de acuerdo con el principio de subsidiariedad establecido en el artículo 5 del Tratado de la Unión Europea. De conformidad con el principio de proporcionalidad establecido en el mismo artículo, el presente Reglamento no excede de lo necesario para alcanzar dicho objetivo.
(27)
Toda financiación de nuevos beneficiarios, incluso si son sucesores directos de uno de los beneficiarios mencionados en el presente Reglamento, estará sujeta a la aprobación del Parlamento Europeo y del Consejo, de conformidad con el artículo 294 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.
(28)
Conviene adaptar el período de aplicación del presente Reglamento al del Reglamento (UE, Euratom) no 1311/2013 del Consejo (12). Por consiguiente, el presente Reglamento debe ser aplicable desde el 1 de enero de 2014 hasta el 31 de diciembre de 2020.
HAN ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
Objeto y ámbito de aplicación
1. Se establece, para el período comprendido entre el 1 de enero de 2014 y el 31 de diciembre de 2020, un programa de la Unión («Programa») destinado a apoyar las actividades de los organismos que contribuyen a la consecución de los objetivos políticos de la Unión en el ámbito de la información financiera y la auditoría.
2. El Programa abarca las actividades de elaboración o de contribución a la elaboración de normas, la aplicación, evaluación o supervisión de las normas, o de seguimiento de los procesos de fijación de las normas en apoyo de la aplicación de las políticas de la Unión en el ámbito de la información financiera y la auditoría que realizan la Fundación NIIF, el EFRAG o el PIOB.
Artículo 2
Objetivo
El objetivo del Programa es mejorar las condiciones de funcionamiento eficiente del mercado interior, respaldando un desarrollo transparente e independiente de las normas internacionales en el ámbito de la información financiera y la auditoría.
Artículo 3
Beneficiarios
1. Los beneficiarios del Programa serán los siguientes:
a)
en el ámbito de la información financiera:
i)
el EFRAG durante el período comprendido entre el 1 de enero de 2014 y el 31 de diciembre de 2016,
ii)
la Fundación NIIF;
b)
en el ámbito de la auditoría: el PIOB.
2. Los organismos que actúen en el ámbito de la información financiera y la auditoría y reciban financiación de la Unión por medio del Programa tienen el deber de velar por la garantía de su independencia y por el uso eficiente y económico de los fondos públicos, con independencia de las diversas fuentes de financiación de las que puedan beneficiarse.
Artículo 4
Concesión de subvenciones
La financiación al amparo del Programa adoptará la forma de subvenciones de funcionamiento concedidas con carácter anual.
Artículo 5
Transparencia
Los beneficiarios de la financiación otorgada al amparo del Programa dejarán constancia de manera claramente visible, como puede ser a través de una página web, una publicación o un informe anual, de que han recibido fondos del presupuesto de la Unión, así como un desglose de los importes de la financiación adicional procedente de fuentes alternativas.
Artículo 6
Disposiciones financieras
1. La dotación financiera para la aplicación del presente Reglamento durante el período 2014-2020 será de 43 176 000 EUR a precios corrientes.
2. Las asignaciones anuales se autorizarán por el Parlamento Europeo y el Consejo dentro de los límites del marco financiero plurianual.
3. El desglose orientativo de la citada dotación financiera prevista en el apartado 1 entre los tres beneficiarios será el siguiente:
a)
EFRAG: 9 303 000 EUR;
b)
Fundación NIIF: 31 632 000 EUR;
c)
PIOB: 2 241 000 EUR.
Artículo 7
Ejecución del Programa
La Comisión ejecutará el Programa estableciendo programas anuales de trabajo de conformidad con lo dispuesto en el Reglamento (UE, Euratom) no 966/2012. Cada programa anual de trabajo dará aplicación a los objetivos del Programa fijados en el artículo 2 del presente Reglamento, especificando lo siguiente:
a)
los resultados esperados;
b)
un desglose del presupuesto por beneficiarios, con arreglo a los importes orientativos establecidos en el artículo 6, apartado 3.
En aras de la transparencia, el programa anual de trabajo también mencionará, a modo de referencia, el objetivo establecido en el artículo 2, el método de aplicación fijado en el artículo 4 y las conclusiones de los informes.
La Comisión adoptará los programas anuales de trabajo mediante actos de ejecución.
Artículo 8
Protección de los intereses financieros de la Unión
1. La Comisión adoptará las medidas adecuadas para garantizar que, cuando se realicen las actividades financiadas en el marco del presente Reglamento, los intereses financieros de la Unión queden protegidos mediante la aplicación de medidas preventivas contra el fraude, la corrupción y cualquier otra actividad ilegal, mediante la realización de controles efectivos y, si se detectan irregularidades, mediante la recuperación de las cantidades abonadas indebidamente y, cuando proceda, la imposición de sanciones efectivas, proporcionadas y disuasorias.
2. La Comisión o sus representantes y el Tribunal de Cuentas estarán facultados para auditar, sobre la base de documentos y de inspecciones in situ, a todos los beneficiarios de subvenciones, contratistas y subcontratistas que hayan recibido fondos de la Unión en el marco del Programa.
La Oficina Europea de Lucha contra el Fraude (OLAF) podrá realizar controles y verificaciones in situ de los operadores económicos afectados directa o indirectamente por dicha financiación de conformidad con los procedimientos previstos en el Reglamento (Euratom, CE) no 2185/96 del Consejo (13), con vistas a establecer cualquier posible fraude, corrupción u otra actividad ilegal que afecte a los intereses financieros de la Unión en relación con un convenio o decisión de subvención o con un contrato relativo a la financiación de la Unión.
Sin perjuicio de lo dispuesto en los párrafos primero y segundo, los acuerdos de cooperación con terceros países y con organizaciones internacionales, así como los convenios y decisiones de subvención y los contratos derivados de la aplicación del presente Reglamento, establecerán expresamente la potestad de la Comisión, del Tribunal de Cuentas y de la OLAF de llevar a cabo las auditorías y los controles y verificaciones in situ mencionados.
Artículo 9
Evaluación
1. Antes del 31 de marzo de 2014, la Comisión presentará un primer informe al Parlamento Europeo y al Consejo sobre las reformas necesarias de la gobernanza en materia de información contable y financiera del EFRAG, teniendo en cuenta, entre otros aspectos, el curso dado a las recomendaciones recogidas en el informe del asesor especial, y sobre las medidas ya adoptadas por el EFRAG para aplicar dichas reformas.
2. Antes del 31 de diciembre de 2014, la Comisión presentará al Parlamento Europeo y al Consejo un informe sobre las conclusiones de la evaluación por la Comisión del Reglamento (CE) no 1606/2002 acompañado, en su caso, de propuestas de modificación de dicho Reglamento con vistas a mejorar su funcionamiento, así como sobre disposiciones de gobernanza para todas las instituciones pertinentes.
3. A partir de 2015, la Comisión elaborará un informe anual sobre las actividades de la Fundación NIIF en lo concerniente al desarrollo de las NIIF, del PIOB y del EFRAG.
4. Por cuanto respecta a la Fundación NIIF, el informe citado en el apartado 3 cubrirá las actividades de la misma y en particular los principios generales basándose en los cuales se han desarrollado las nuevas normas. El informe indicará asimismo si las NIIF tienen en cuenta los diferentes modelos empresariales, reflejan las consecuencias reales de las transacciones económicas, se atienen al necesario grado de simplicidad y eluden sesgos artificiales de corto plazo y volatilidad.
Tras la publicación del Marco conceptual revisado, el informe abordará todas las modificaciones introducidas en el mismo, centrándose especialmente en los conceptos de prudencia y fiabilidad.
5. Por cuanto respecta al PIOB o la organización que le suceda, el informe citado en el apartado 3 abordará la evolución que se haya producido en la diversificación de la financiación. Si en un determinado año la financiación aportada por la IFAC supone más de dos tercios del total anual, la Comisión propondrá limitar su aportación anual para dicho año a un máximo de 300 000 EUR.
6. Por cuanto respecta al EFRAG, el informe citado en el apartado 3 tratará los aspectos siguientes:
a)
si el EFRAG, en su trabajo técnico sobre las normas internacionales de contabilidad, toma adecuadamente en consideración el requisito del artículo 3, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1606/2002, en particular valorando si las NIIF nuevas o modificadas son coherentes con el principio de «imagen fiel» y responden al objetivo del interés público europeo;
b)
si el EFRAG, en su trabajo técnico sobre las NIIF, ofrece una valoración adecuada de si las normas contables internacionales (en proyecto, nuevas o modificadas), desarrolladas por el IASB/CNIC, se basan en hechos o datos probados y responden a las necesidades de la Unión habida cuenta de la diversidad de visiones y modelos económicos y contables a lo largo y ancho de la Unión; así como
c)
los progresos del EFRAG en la aplicación de sus reformas de gobernanza, teniendo en cuenta la evolución de los hechos tras las recomendaciones formuladas en el informe del asesor especial.
Si procede, la Comisión presentará una propuesta legislativa para dar continuidad a la financiación del EFRAG a partir del 31 de diciembre de 2016.
7. La Comisión transmitirá los informes a que se refiere el apartado 3 al Parlamento Europeo y al Consejo a más tardar el 30 de junio de cada año.
8. A más tardar doce meses antes de que finalice el Programa, la Comisión presentará al Parlamento Europeo y al Consejo un informe sobre el cumplimiento de los objetivos del mismo. Este informe evaluará, como mínimo, la pertinencia y coherencia general del Programa, la eficacia de su ejecución y la eficacia general e individual del programa de trabajo de los beneficiarios, a la luz del cumplimiento de los objetivos a que se refiere el artículo 2.
9. La Comisión remitirá al Comité Económico y Social Europeo, a título informativo, los informes a que se refiere el presente artículo.
Artículo 10
Derogación
Queda derogada la Decisión no 716/2009/CE con efectos a partir del 1 de enero de 2014.
Artículo 11
Entrada en vigor
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Será aplicable a partir del 1 de enero de 2014 hasta el 31 de diciembre de 2020.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 3 de abril de 2014.