PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) 2015/82 DE LA COMISIÓN
de 21 de enero de 2015
por el que se impone un derecho antidumping definitivo a las importaciones de ácido cítrico originario de la República Popular China, tras una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo y de unas reconsideraciones provisionales parciales de tales importaciones, de conformidad con el artículo 11, apartado 3, de dicho Reglamento
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4, y su artículo 11, apartados 2, 3 y 5,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Medidas en vigor
(1)
A raíz de una investigación antidumping («la investigación original»), el Consejo impuso, mediante el Reglamento (CE) no 1193/2008 (2), un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ácido cítrico, clasificado actualmente en los códigos NC 2918 14 00 y ex 2918 15 00, originario de la República Popular China («las medidas iniciales»). Las medidas adoptaron la forma de un derecho ad valorem comprendido entre el 6,6 % y el 42,7 %.
(2)
La Comisión Europea, mediante la Decisión 2008/899/CE (3), aceptó los compromisos de precio ofrecidos por seis productores exportadores chinos (incluido un grupo de productores exportadores) junto con la Cámara de Comercio de Importadores y Exportadores de Metales, Minerales y Productos Químicos de China.
(3)
Mediante la Decisión 2012/501/UE (4), la Comisión retiró el compromiso ofrecido por un productor exportador, Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd («Laiwu»).
1.2. Solicitud de reconsideración por expiración
(4)
Tras la publicación de un anuncio sobre la próxima expiración (5) de las medidas originales, la Comisión recibió el 2 de agosto de 2013 una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por S. A. Citrique Belge y Jungbunzlauer Austria AG («los solicitantes») en nombre de productores que representan el 100 % de la producción de ácido cítrico en la Unión.
(5)
La solicitud se basaba en el argumento de que probablemente la expiración de las medidas acarrearía una continuación del dumping y la reaparición del perjuicio para la industria de la Unión.
1.3. Solicitud de reconsideración provisional parcial
(6)
El solicitante presentó también una solicitud de reconsideración provisional parcial de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, limitada en su alcance al examen del dumping por lo que a Laiwu se refiere. Los indicios razonables facilitados por los solicitantes ponen de manifiesto que, desde el último período de investigación, Laiwu ha incrementado su capacidad de producción y ha ampliado su gama de productos.
(7)
Dado que se concedió a Laiwu el trato de economía de mercado en la investigación original, los solicitantes presentaron un cálculo del margen de dumping basado en la comparación entre un valor normal calculado (costes de fabricación, gastos de venta, generales y administrativos y beneficios), dada la ausencia alegada de ventas representativas en el mercado chino, y los precios de exportación de Laiwu a la Unión. Ese cálculo indicó que el margen de dumping parecía ser superior al nivel de las medidas actuales. Así pues, los solicitantes alegaron que seguir imponiendo las medidas al nivel actual, basado en el nivel de dumping previamente determinado, no sería suficiente para contrarrestar los efectos del dumping perjudicial. Los solicitantes también alegaron que Laiwu podría haber dejado de ser elegible para el trato de economía de mercado.
1.4. Inicio de una reconsideración por expiración y de reconsideraciones provisionales
(8)
El 30 de noviembre de 2013, la Comisión inició una investigación antidumping relativa a las importaciones en la Unión de ácido cítrico originario de la República Popular China («el país afectado») y publicó un anuncio de inicio en el Diario Oficial de la Unión Europea (6) («el anuncio de inicio»). El inicio incluía:
-
una reconsideración por expiración iniciada en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base,
-
una reconsideración provisional parcial limitada al examen del dumping de Laiwu, iniciada en virtud del artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base,
-
una reconsideración provisional parcial limitada al examen de la forma de las medidas, iniciada por la Comisión en virtud del artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base,
-
una reconsideración provisional parcial limitada al perjuicio, iniciada por la Comisión en virtud del artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base.
1.5. Partes interesadas
(9)
En el anuncio de inicio, la Comisión invitó a todas las partes interesadas a ponerse en contacto con ella para participar en la investigación. Además, informó a los solicitantes, a los productores exportadores conocidos, a las autoridades chinas y a los importadores y a los usuarios el inicio de las reconsideraciones y les invitó a participar. En el anuncio de inicio, la Comisión comunicó a las partes interesadas que tenía la intención de utilizar a Canadá como tercer país de economía de mercado («país análogo») a tenor del artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base. Así pues, la Comisión informó también del inicio a los productores de Canadá y les invitó a participar.
(10)
Se dio a las partes interesadas la oportunidad de formular observaciones sobre el inicio de la investigación y de solicitar una audiencia con la Comisión o con el Consejero Auditor en litigios comerciales.
1.6. Muestreo
(11)
En el anuncio de inicio, la Comisión indicó que podría realizar un muestreo de los productores exportadores y de los importadores con arreglo al artículo 17 del Reglamento de base.
1.6.1. Muestreo de los importadores
(12)
Para decidir si el muestreo era necesario y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, la Comisión pidió a importadores no vinculados que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio.
(13)
Seis importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y accedieron a formar parte de la muestra. Con arreglo al artículo 17, apartado 1, del Reglamento de base, la Comisión seleccionó una muestra de tres importadores no vinculados, basándose en el mayor volumen de las importaciones en la Unión. Con arreglo al artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, se consultó a todos los importadores conocidos acerca de la selección de la muestra. Ninguno de ellos presentó observaciones.
1.6.2. Muestreo de los productores exportadores de la República Popular China
(14)
Para decidir si el muestreo era necesario y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, la Comisión pidió a todos los productores exportadores de China que facilitaran toda la información especificada en el anuncio de inicio. Además, la Comisión pidió a la embajada china ante la Unión Europea que, si había otros productores que pudieran estar interesados en participar en la investigación, los identificara o se pusiera en contacto con ellos.
(15)
Nueve productores exportadores del país afectado, dos de ellos vinculados entre sí, facilitaron la información solicitada y accedieron a ser incluidos en la muestra. Vista la complejidad del asunto y la estructura de la industria en cuestión, la Comisión decidió que no era necesario un muestreo. Ninguno de los productores exportadores presentó observaciones sobre el muestreo. Siete de los nueve productores exportadores respondieron al cuestionario y dos retiraron su cooperación.
1.7. Impreso de solicitud del trato de economía de mercado
(16)
A los efectos del artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, la Comisión envió a Laiwu el impreso de solicitud del trato de economía de mercado.
1.8. Respuestas al cuestionario
(17)
La Comisión envió cuestionarios a los siete productores exportadores que cooperaron para evaluar la probabilidad de la continuación o reaparición del dumping. Los siete productores exportadores respondieron. La Comisión envió un cuestionario aparte a Laiwu para evaluar el carácter duradero del cambio de circunstancias relativas al dumping. La empresa respondió.
1.9. Visitas de inspección
(18)
La Comisión recabó y contrastó toda la información que consideró necesaria para determinar el dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se realizaron visitas de inspección, de conformidad con el artículo 16 del Reglamento de base, en los locales de las empresas siguientes:
a) productores de la Unión
-
S. A. Citrique Belge N. V., Tienen, Bélgica
-
Jungbunzlauer Austria AG, Viena, Austria
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Alemania
b) importadores
-
Azelis SA, Luxemburgo, Luxemburgo
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Alemania
c) usuarios
-
Bristol-Myers Squibb France Sàrl, Rueil Malmaison, Francia
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Suiza
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Países Bajos
d) productores exportadores chinos
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co. Ltd, Bengbu
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, Laiwu
-
RZBC Group, Rizhao
-
Weifang Ensign Industry Co. Ltd, Changle, Weifang
e) productores del país análogo
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Canadá
1.10. Período de investigación de reconsideración y período considerado
(19)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2012 y el 30 de septiembre de 2013 (en lo sucesivo, «el período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde el 1 de enero de 2010 hasta el final del período de investigación de reconsideración («el período considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(20)
El producto afectado es el ácido cítrico (incluido el citrato de trisodio dihidratado) originario de la República Popular China, actualmente clasificado con los códigos NC 2918 14 00 y ex 2918 15 00 («el producto afectado»).
(21)
El ácido cítrico se utiliza como acidulante y regulador de pH en una amplia gama de aplicaciones, como bebidas, alimentos, detergentes, cosméticos y medicamentos. Sus principales materias primas son azúcar/melaza, tapioca, maíz o glucosa (obtenidos a partir de cereales) y diversos agentes para la fermentación microbiana sumergida de los hidratos de carbono.
2.2. Producto similar
(22)
La investigación puso de manifiesto que los siguientes productos tienen las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas, así como los mismos usos básicos:
1)
el producto afectado;
2)
el producto fabricado y vendido en el mercado interior de la República Popular China;
3)
el producto fabricado y vendido en el mercado interior de Canadá, que se utilizó como país análogo;
4)
el producto fabricado y vendido en la Unión por la industria de la Unión.
(23)
La Comisión decidió que estos productos son similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. DUMPING
3.1. Probabilidad de continuación del dumping en el marco de la reconsideración por expiración
(24)
Con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó si seguía habiendo dumping en ese momento y si era probable que el dumping continuara o reapareciese tras una posible expiración de las medidas en vigor sobre las importaciones procedentes de China.
3.1.1. Valor normal
- País análogo
(25)
Dado que se considera que la República Popular China es un país sin economía de mercado, el valor normal se determinó sobre la base del precio en un tercer país de economía de mercado, de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base. Con este fin se seleccionó un país análogo (véase el considerando 9).
(26)
En el anuncio de inicio, la Comisión comunicó a las partes interesadas que tenía la intención de elegir a Canadá como país análogo apropiado, y se invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones. Ninguna lo hizo.
(27)
Canadá fue el país análogo en la investigación original. Dado que la empresa canadiense dispuesta a cooperar era el único productor de ácido cítrico en Canadá y estaba vinculada a uno de los productores denunciantes, la Comisión estudió las posibilidades de cooperación de otros países productores conocidos, como los Estados Unidos, Brasil, Tailandia y Ucrania. Una empresa brasileña y otra tailandesa se mostraron dispuestas a cooperar, pero finalmente no contestaron al cuestionario. Solo el único productor canadiense de ácido cítrico facilitó la información solicitada.
(28)
A diferencia de los Estados Unidos, Brasil, Tailandia y Ucrania, Canadá no tiene ningún derecho antidumping en vigor sobre las importaciones de ácido cítrico. Además, el tipo de los derechos de aduana convencionales es del 0 % (7).
(29)
Al haber libre competencia en el mercado canadiense, la Comisión llegó a la conclusión de que Canadá era un país análogo apropiado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base. La Comisión determinó el valor normal sobre la base de las ventas en el mercado interior a clientes no vinculados del productor canadiense.
(30)
Un tipo de producto no se había producido y vendido en el país análogo y, por consiguiente, no podía compararse con ese tipo de producto producido en China y exportado a la Unión. Así pues, el valor normal de este tipo de producto se calculó con arreglo al artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base sobre la base de los costes de fabricación del producto similar del productor del país análogo, más una cantidad razonable para gastos de venta, generales y administrativos y el beneficio.
3.1.2. Precio de exportación
(31)
La Comisión determinó el precio de exportación sobre la base de los precios de exportación realmente pagados o por pagar por los clientes independientes en la Unión. Todos los productores exportadores que cooperaron, excepto Laiwu, exportaron a la Unión directamente a clientes independientes con arreglo a los términos del compromiso.
3.1.3. Comparación
(32)
La Comisión comparó el valor normal y el precio de exportación de los productores exportadores que cooperaron sobre la base del precio de fábrica.
(33)
En los casos justificados por la necesidad de garantizar una comparación equitativa, la Comisión ajustó el valor normal o el precio de exportación para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y a su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se hicieron ajustes para los costes de transporte, seguros, manipulación, descarga y accesorios, más costes de envasado y de créditos y comisiones.
3.1.4. Margen de dumping
(34)
Por lo que se refiere a los productores exportadores que cooperaron, la Comisión comparó la media ponderada del valor normal de cada tipo del producto similar en el país análogo con la media ponderada del precio de exportación del tipo del producto afectado correspondiente, con arreglo al artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(35)
Sobre esta base, los márgenes de dumping, expresados como porcentaje del precio cif en frontera de la Unión, no despachado de aduana, fueron de hasta el 38 % en el período de investigación de reconsideración.
(36)
El nivel de cooperación fue elevado, ya que las exportaciones de los productores exportadores que cooperaron representaban casi la totalidad de las exportaciones a la Unión durante el período de investigación de reconsideración.
(37)
Este cálculo mostró la existencia de dumping, incluso en el caso de los productores exportadores sujetos a compromisos. Se recuerda que el precio mínimo de importación («PMI») del compromiso se basaba en el precio no perjudicial (norma del derecho inferior) y, por tanto, los compromisos no eliminaron por completo el dumping establecido en la investigación original.
3.2. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
3.2.1. Probabilidad de continuación del dumping
(38)
Por lo que se refiere a la determinación de los precios de exportación, la investigación intentó establecer si existe una probabilidad de continuación del dumping. La determinación de los precios de exportación no puede limitarse a un examen del comportamiento de los exportadores en el pasado, sino que debe examinar también la evolución probable de los precios de exportación en el futuro. Dicho de otro modo, debe determinarse la fiabilidad de los precios de exportación en el pasado como indicadores de precios de exportación probables en el futuro. En este contexto, se recuerda que cinco empresas exportan a la Unión según las condiciones de un compromiso. Así pues, la Comisión examinó la cuestión de si la existencia de dichos compromisos había influido en los precios de exportación en el pasado, de modo que estos fueran poco fiables para establecer el comportamiento en materia de exportación en el futuro.
(39)
A fin de examinar si los precios de exportación a la Unión eran fiables y teniendo en cuenta la existencia de compromisos, los precios de exportación a la Unión se analizaron en relación con el PMI de los compromisos. De hecho, era necesario establecer si los precios de exportación a la Unión se fijaban a un nivel determinado sobre todo como consecuencia del PMI fijado por los compromisos y, así, ver si eran sostenibles o no. A este respecto, la Comisión examinó si, sobre la base de la media ponderada a nivel de cada empresa, los precios de exportación a la Unión eran considerablemente superiores al PMI o no. La Comisión consideró también la relación entre estos precios y los precios de las exportaciones a terceros países.
(40)
En el caso de todas las empresas con compromisos, los precios de exportación de la empresa a la Unión estaban, como media, al mismo nivel del PMI. Además, sus precios de exportación a la Unión eran sensiblemente más altos que los precios de exportación a terceros países. Así pues, es muy probable que en ausencia de compromisos los precios de exportación a la Unión se aproximen al nivel de los precios de exportación a otros terceros países.
(41)
Se considera que los compromisos influyen en los precios de exportación a la Unión durante el período de investigación de reconsideración de las empresas y, por tanto, estos no son suficientemente fiables para poder utilizarse para determinar la probabilidad de que el dumping continúe en el marco de la reconsideración por expiración.
(42)
En ausencia de un precio de exportación fiable para esos productores exportadores chinos, debido a la existencia de los compromisos en este caso, la Comisión consideró otra posibilidad para establecer el precio de exportación a efectos de evaluar si es probable que continúe el dumping. Dado que los productores exportadores que cooperaron vendían en el mercado mundial del ácido cítrico, la Comisión examinó si los precios de exportación realmente pagados o por pagar por todos los terceros países en el período de investigación de reconsideración eran objeto de dumping.
(43)
La Comisión comparó los precios de exportación con el valor normal establecido en el país análogo (véanse los considerandos 26 y siguientes). Los márgenes de dumping así establecidos se sitúan entre el 43 % y el 85 %. Esos márgenes son superiores a los establecidos sobre la base de los precios de exportación a la Unión durante el período de investigación de reconsideración (véase el considerando 36).
3.2.2. Capacidad de producción y consumo en el país afectado
(44)
En la solicitud de reconsideración, los solicitantes estiman el excedente de capacidad de producción de ácido cítrico de China superior a la demanda total anual de ácido cítrico de la UE. La capacidad total de ácido cítrico se estimó en 1 800 000 toneladas. La Comisión considera que los solicitantes han sobreestimado el margen de utilización de la capacidad.
(45)
Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que los productores exportadores chinos tienen una importante capacidad de producción no utilizada. El margen de utilización de la capacidad de los productores exportadores de la República Popular China que cooperaron es de alrededor de 192 000 toneladas, lo que corresponde a aproximadamente el 41 % del consumo de la UE.
(46)
Además, un estudio específico del IHS Chemical Economics Handbook (8), mencionado durante la investigación por varias partes, calcula la capacidad anual total en la República Popular China en 2012 a un nivel que multiplica el consumo total en el mercado de la Unión. China representaba en 2012 el 59 % de la producción mundial, el 69 % de la capacidad mundial, el 74 % de las exportaciones mundiales y el 12 % del consumo mundial (9). Estos datos indican que China posee una capacidad de producción global importante.
(47)
Mientras se espera que crezca el consumo en China, el IHS Chemical Economics Handbook estimó el consumo anual total de China muy inferior al del mercado de la Unión. El crecimiento hasta 2018 no superará el consumo actual en la Unión.
(48)
Estos datos confirman que la producción y la capacidad en China se destinan sobre todo a la exportación.
3.2.3. Relación entre los precios en la Unión y en el país de que se trate
(49)
Según los datos de los precios del ácido cítrico obtenidos durante la investigación, los precios nacionales chinos fueron aproximadamente un 48 % inferiores a los del mercado de la Unión en su conjunto.
(50)
Por consiguiente, el mercado de la Unión sigue siendo atractivo para las exportaciones de los productores exportadores chinos.
3.2.4. Relación entre los precios de exportación a terceros países y al mercado de la Unión
(51)
Durante el período de investigación de reconsideración, los precios de las exportaciones a terceros países eran, por término medio, un 40 % inferiores a los precios de exportación a la Unión.
(52)
Los exportadores chinos tienen un fuerte incentivo para redirigir sus exportaciones a la Unión en caso de derogarse las medidas.
(53)
Esta conclusión se ve reforzada por el nivel del precio de exportación a la Unión de Laiwu, así como por la diferencia de precio entre los precios aplicados por Laiwu a la Unión y a terceros países.
(54)
Los bajos precios de las exportaciones a la Unión en cantidades limitadas por los productores exportadores que no cooperaron en esta investigación también apoyan la anterior conclusión.
3.2.5. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(55)
La capacidad total de producción (incluido el margen de utilización de la capacidad productiva) en China, en comparación con el tamaño del mercado de la Unión, sugiere que las exportaciones a la Unión probablemente aumentarían si se derogaran las medidas. Es probable que estas exportaciones siguieran produciéndose a precios claramente objeto de dumping.
(56)
Tras la comunicación de la información, las partes interesadas cuestionaron las conclusiones de que los precios en el mercado de la UE inferiores al PMI en los últimos años no eran sostenibles y, por ello, deberían reducirse de forma considerable, incluso acercándose al nivel de los precios de exportación a terceros países. También pusieron en duda que las exportaciones chinas, que son estables, pudiesen aumentar en volumen y seguir produciéndose a precios objeto de dumping en ausencia de nuevas medidas. Sin embargo, la investigación estableció claramente que el dumping persiste incluso sobre la base de precios de exportación que no se consideran fiables al estar incrementados por el PMI de los compromisos. Se comprobó que estos precios eran perceptiblemente más altos que los precios de exportación a otros mercados para todos los productores exportadores sujetos a los compromisos. Estos productores exportadores exportan habitualmente a precios inferiores a los de la UE. Se recuerda asimismo que la investigación original estableció que las importaciones a bajo precio objeto de dumping procedentes de China a la Unión aumentaron un 37 % entre 2004 y el período de doce meses que finalizó en junio de 2007 («el período de investigación original») (10). Todos estos elementos, junto con la significativa capacidad china no utilizada, que no ha sido puesto en tela de juicio, apoyan claramente la conclusión de que es probable que las exportaciones a la Unión sigan produciéndose a precios objeto de dumping y en cantidades cada vez mayores si se derogan las medidas.
3.3. Reconsideración provisional parcial limitada al dumping con respecto a Laiwu
3.3.1. Valor normal
3.3.1.1. Trato de economía de mercado
(57)
Con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, la Comisión determina cuándo puede establecerse el valor normal de conformidad con el artículo 2, apartados 1 a 6, del citado Reglamento, con respecto a si Laiwu cumple los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), de dicho Reglamento y, por consiguiente, podría concedérsele el trato de economía de mercado.
(58)
Solo a título de referencia, estos criterios se resumen del siguiente modo:
-
las decisiones comerciales y los costes se adoptan en respuesta a las señales de mercado y sin interferencias significativas del Estado, y los costes de sus principales insumos reflejan básicamente valores de mercado,
-
las empresas poseen un único y definido juego de libros contables básicos que son objeto de una auditoría independiente en consonancia con las normas internacionales de contabilidad y que se utilizan a todos los efectos,
-
no existen distorsiones significativas heredadas del sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado,
-
la seguridad jurídica y la estabilidad están garantizadas mediante leyes relativas a la propiedad y la quiebra, y
-
las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado.
(59)
Para determinar si se cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base, la Comisión pidió a Laiwu que cumplimentara un formulario de solicitud de trato de economía de mercado. Laiwu respondió dentro del plazo establecido. La Comisión verificó la información presentada en las instalaciones de Laiwu.
(60)
La Comisión constató que Laiwu no cumplía los criterios 2 y 3 del trato de economía de mercado, con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(61)
Por lo que respecta al criterio 2, la empresa no pudo demostrar que lleva un conjunto completo de cuentas de conformidad con las normas internacionales de contabilidad. Además, en sus registros no había prueba documental que sustentase la exactitud y la integridad de sus cuentas. La empresa carecía de pruebas documentales que demostrasen la existencia de ciertas reservas en sus cuentas. Además, sus estados financieros no contenían un estado de cambios en el patrimonio neto en determinados ejercicios. Estas deficiencias vulneran el principio de representación fiel de la información contable y los estados financieros y, lo que es más importante, pasaron desapercibidas por el auditor. Por consiguiente, ni el registro ni la auditoría se llevaron a cabo de conformidad con las normas internacionales de contabilidad.
(62)
Laiwu alegó que sus registros contables eran suficientemente claros para cumplir los principios contables chinos generalmente aceptados. Asimismo, la empresa argumentó que las incoherencias mencionadas en el documento de comunicación de información sobre el trato de economía de mercado no afectaban a la fiabilidad de sus cuentas. La empresa consideró que los requisitos contables debían entenderse a la luz de su objetivo (por ejemplo, proteger a los inversores).
(63)
La Comisión señala que el artículo 2, apartado 7, letra c), segundo guion, del Reglamento de base precisa que las empresas poseen exclusivamente un juego de libros contables básicos que son objeto de una auditoría independiente en consonancia con las normas internacionales de contabilidad. En efecto, se trata de un requisito formal. En contra de lo que alega la empresa, la contabilidad debe estar en consonancia con las normas de contabilidad internacionales, independientemente de la situación de la empresa, determinada por la legislación contable nacional.
(64)
La Comisión considera, además, que sus cuentas no se ajustaban a la legislación contable china, ya que el auditor no se pronunció sobre la violación de la legislación contable china establecida en el considerando 61.
(65)
Sobre la base de lo que antecede, fue preciso rechazar estas alegaciones.
(66)
Por lo que respecta al criterio 3, la empresa no pudo demostrar que no estaba sometida a distorsiones significativas heredadas de un sistema no sujeto a la economía de mercado. Más concretamente, en tanto que «empresa de alta y nueva tecnología» se beneficia de un régimen preferencial en el impuesto sobre la renta de las sociedades que afecta significativamente a su situación financiera.
(67)
Laiwu alegó que el régimen fiscal preferencial no puede tratarse según el criterio 3 el trato de economía de mercado, ya que se trata de una forma de subvención.
(68)
La Comisión señala que la evaluación el criterio 3 tiene por objeto determinar si los productores están sujetos a distorsiones importantes procedentes del antiguo sistema no sujeto a la economía de mercado.
(69)
El beneficio público recibido por Laiwu en forma de tipo fiscal preferente es una prestación de carácter permanente prevista en el artículo 28 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, adoptada en 2007. Este beneficio se determinó con arreglo a lo dispuesto en el preámbulo de la Constitución de la República Popular China, según el cual el partido debe mantener y mejorar el sistema económico básico, donde la propiedad pública desempeña un papel dominante, y los diferentes sectores económicos se desarrollarán al mismo tiempo.
(70)
Uno de los objetivos del beneficio es atraer capital a tipos reducidos. Ello genera una distorsión en los mercados de capitales. En efecto, un sistema de imposición sobre la renta que reserva un trato favorable a determinadas empresas consideradas estratégicas por el gobierno indica que el sistema fiscal no es el propio de una economía de mercado, ya que sigue siendo una gran influencia de la planificación del Estado, característica de un sistema no sujeto a la economía de mercado. La Comisión señala que las distorsiones provocadas por la reducción del impuesto sobre la renta también son significativas, ya que modifican la cuantía del beneficio antes de impuestos que la empresa debe alcanzar para resultar atractiva a los inversores.
(71)
Sobre la base de lo que antecede, fue preciso rechazar estas alegaciones.
(72)
La Comisión comunicó los resultados de la investigación relativa al trato de economía de mercado a Laiwu, a las autoridades chinas y a los solicitantes. La Comisión les invitó a presentar sus observaciones y a solicitar ser oídas. Las observaciones recibidas no hicieron variar las conclusiones preliminares de la Comisión.
(73)
Laiwu alegó que la Comisión tenía la intención de denegarle el trato de economía de mercado por razones diferentes de las que dieron lugar a la apertura de la investigación. En opinión de la empresa, la Comisión debería haber limitado la evaluación relativa al trato de economía de mercado al criterio 1.
(74)
En primer lugar, cabe señalar que el artículo 2, apartado 7, letra c), enumera cinco requisitos acumulativos que deben cumplirse para que se conceda el trato de economía de mercado. Asimismo, la carga de la prueba recae sobre la empresa que solicita el trato de economía de mercado.
(75)
Además, el punto 5.2 del anuncio de inicio (11) especifica los motivos del inicio, que se refieren al incremento de la capacidad de producción de Laiwu y a la ampliación de su gama de productos. El anuncio de inicio no limita en modo alguno la investigación de la evaluación del trato de economía de mercado al criterio 1. Además, los indicios razonables son juzgados por sus propios méritos para justificar el inicio de una investigación. La evaluación del trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base es un examen completo de si un productor opera en condiciones de economía de mercado, tal como se establece en el punto 6.1.1.2 del anuncio de inicio.
(76)
Por último, la Comisión toma nota de que Laiwu ha presentado un formulario de solicitud de trato de economía de mercado en el que alegaba que cumplía los cinco criterios. En virtud de las disposiciones pertinentes del Reglamento de base, una empresa que solicita el trato de economía de mercado debe demostrar que opera en condiciones de economía de mercado, es decir, que la carga de la prueba para justificar debidamente la solicitud del trato de economía de mercado con suficientes pruebas recae en la empresa. En consecuencia, se rechazó esta alegación de Laiwu.
(77)
Tras facilitar información sobre su análisis de la solicitud a los Estados miembros de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra c), la Comisión informó a las partes interesadas de la decisión final sobre el trato de economía de mercado.
3.3.1.2. País análogo
(78)
Con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal en relación con Laiwu se determinó sobre la base del precio en un tercer país de economía de mercado. A este objeto, la Comisión seleccionó un tercer país de economía de mercado: Canadá (véanse los considerandos 26 y siguientes).
(79)
La Comisión determinó el valor normal sobre la base de las ventas en el mercado interior a clientes no vinculados del productor canadiense.
3.3.2. Precio de exportación
(80)
La Comisión determinó el precio de exportación sobre la base de los precios de exportación realmente pagados o por pagar por los clientes independientes en la Unión, con arreglo al artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
3.3.3. Comparación
(81)
La Comisión comparó el valor normal y el precio de exportación sobre la base del precio de fábrica.
(82)
En los casos justificados por la necesidad de garantizar una comparación equitativa, la Comisión ajustó el valor normal o el precio de exportación para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y a su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se hicieron ajustes para los costes de transporte, seguros, manipulación, descarga y accesorios, más costes de envasado y de créditos y comisiones.
3.3.4. Margen de dumping
(83)
La Comisión comparó la media ponderada del valor normal de cada tipo del producto similar en el país análogo con la media ponderada del precio de exportación del tipo del producto afectado correspondiente, con arreglo al artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(84)
De acuerdo con todo lo expuesto, el margen de dumping medio ponderado de Laiwu, expresado como porcentaje del precio cif en frontera de la Unión, no despachado de aduana, es del 37,8 %
3.3.5. Carácter duradero del cambio de circunstancias
(85)
De conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, la Comisión examinó si el cambio de las circunstancias relativas al dumping podía ser considerado razonablemente de carácter duradero.
(86)
El hecho de que Laiwu haya pasado de ser el menor productor exportador a la UE a convertirse en el mayor se considera un cambio de carácter duradero. De hecho, la empresa confirmó en su respuesta al cuestionario que mantendrá su volumen de exportaciones y que no va a cambiar sus pautas de exportación.
4. PERJUICIO
4.1. Definición de la industria de la Unión y de la producción de la Unión
(87)
El producto similar fue fabricado por dos productores de la Unión durante el período de investigación de reconsideración. Estos productores constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(88)
Como la industria de la Unión está constituida solo por dos productores, las cifras relacionadas con datos sensibles tuvieron que indizarse o presentarse en un intervalo de datos para proteger la confidencialidad.
4.2. Consumo de la Unión
(89)
La Comisión estableció el consumo de la Unión añadiendo las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión a las importaciones procedentes de China y de otros terceros países, a partir de datos de Eurostat y de las respuestas al cuestionario.
(90)
El consumo de la Unión evolucionó como sigue:
Cuadro 1
Consumo de la Unión
2010
2011
2012
PIR
Consumo en toneladas (intervalos)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Índice
100
95
105
101
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario.
(91)
El consumo de la Unión fluctuó en ± 5 % durante el período considerado. Sin embargo, la evolución no muestra una clara tendencia a lo largo de todo el período.
4.3. Importaciones procedentes del país afectado
4.3.1. Volumen y cuota de mercado de las importaciones procedentes del país afectado
(92)
La Comisión estableció el volumen de las importaciones basándose en los datos de Eurostat. La cuota de mercado de las importaciones se determinó sobre la base del consumo de la Unión que figura en los considerandos 88 y siguientes.
(93)
Las importaciones en la Unión procedentes del país afectado evolucionaron como sigue:
Cuadro 2
Volumen de las importaciones y cuota de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volumen de las importaciones procedentes del país afectado en toneladas
202 391
176 451
206 222
183 026
Índice
100
87
102
90
Cuota de mercado (intervalos)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Cuota de mercado (índice)
100
92
97
90
Fuente: Eurostat.
(94)
Los volúmenes de las importaciones fluctuaron durante el período considerado. La fluctuación parece seguir en cierta medida la tendencia del consumo de la Unión. En 2011, cuando el consumo era bajo, las importaciones chinas estaban en su nivel más bajo. En 2012, cuando el consumo alcanzó su nivel máximo, las importaciones chinas también lo alcanzaron.
(95)
Las importaciones chinas solo se apartaron de esa tendencia durante el período de investigación de reconsideración, cuando fueron en torno a un 10 % inferiores a las de 2010, a pesar de que el consumo de la Unión era comparable. A pesar de esta disminución, las importaciones chinas mantuvieron una cuota sustancial en el mercado de la Unión de entre el 35 % y el 45 % durante el período considerado.
4.3.2. Precios de las importaciones procedentes del país afectado y subcotización de precios
(96)
La Comisión estableció los precios de las importaciones basándose en los datos de Eurostat. El precio medio de las importaciones en la Unión procedentes del país afectado evolucionó como sigue:
Cuadro 3
Precios de importación
(EUR/t)
2010
2011
2012
PIR
China
806
938
1 000
933
Índice
100
116
124
116
Fuente: Eurostat.
(97)
Los precios de las importaciones de ácido cítrico chino aumentaron un 24 % entre 2010 y 2012, y luego disminuyeron 8 puntos porcentuales entre 2012 y el período de investigación de reconsideración. A lo largo de todo el período considerado, dichos precios siguieron la evolución de los precios de las materias primas, como el maíz.
(98)
Tras la comunicación de la información, una parte interesada puso en duda la exactitud de los datos de Eurostat, sin proporcionar ninguna prueba concluyente en apoyo de su alegación. Así pues, dicha alegación no pudo aceptarse.
(99)
La Comisión determinó la subcotización de precios durante el período de investigación de reconsideración por comparación:
1)
los precios de venta medios ponderados por tipo de producto cobrados por los productores de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados a precio de fábrica, y
2)
los correspondientes precios medios ponderados por tipo de producto de las importaciones de los productores exportadores chinos que cooperaron al primer cliente independiente, establecidos a partir del coste, el seguro y el flete (cif), con los ajustes oportunos para el derecho de aduana convencional y los costes de importación.
(100)
Para los productores exportadores que no forman parte del compromiso mencionado en el considerando 2, se utilizó en la comparación el precio pagado por el primer cliente independiente de la Unión. Para los productores exportadores partes del compromiso podrían no tenerse en cuenta los precios al primer cliente independiente de la Unión, al estar influidos por las condiciones del compromiso. Para estos exportadores, la subcotización se estableció sobre la base del precio cobrado al primer cliente independiente en terceros países.
(101)
Tras la comunicación de la información, las partes interesadas alegaron que también para las partes no sujetas al compromiso debía haberse adoptado para establecer la subcotización el precio cobrado al primer cliente independiente en terceros países. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que las partes no sujetas al compromiso cobraban precios claramente inferiores a los aplicados por las partes sujetas al compromiso. Esto indica que sus precios no se ven afectados por el compromiso y, por tanto, pueden utilizarse para establecer la subcotización.
(102)
La comparación de precios se hizo tipo por tipos, considerando las transacciones realizadas en el mismo nivel de comercio, ajustándolas debidamente por comisiones y desagregaciones cuando era necesario.
(103)
Tras la comunicación de la información, las partes interesadas alegaron que ya no se justifica un ajuste por desagregación, dado que ya no hay necesidad de desagregar el ácido cítrico chino. Sin embargo, la investigación mostró que, aunque no siempre es necesario desagregar, hay aún casos en los que este es el caso, lo que justificaría el ajuste.
(104)
Para los productores exportadores que no cooperaron, la subcotización de precios no pudo calcularse utilizando los precios por tipo de producto, ya que esta información no estaba disponible. Así pues, la subcotización de precios se estableció comparando la media ponderada de los precios de venta de los productores de la Unión y de los productores exportadores chinos que no cooperaron.
(105)
El resultado de la comparación se expresó en porcentaje del volumen de negocios de los productores de la Unión durante el período de investigación de reconsideración. Este cálculo mostró que la media ponderada global del margen de subcotización se situaba entre el 20 % y el 45 %.
4.4. Situación económica de la industria de la Unión
4.4.1. Observación general
(106)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen del impacto de los efectos de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los factores económicos pertinentes que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
4.4.2. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(107)
Durante el período considerado, la producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad totales de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 4
Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
2010
2011
2012
PIR
Volumen de producción en toneladas (intervalos)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Índice
100
106
108
107
Capacidad de producción en toneladas (intervalos)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Índice
100
101
101
101
Utilización de la capacidad (índice)
100
105
106
106
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(108)
El volumen de producción mostró una evolución positiva durante el período considerado. Aumentó un 6 % entre 2010 y 2011, con pequeños cambios en los períodos posteriores.
(109)
Dado que la capacidad de producción se mantuvo prácticamente sin cambios, la utilización de la capacidad refleja la evolución del volumen de producción. Esta aumentó de modo significativo: un 5 % entre 2010 y 2011, permaneciendo casi sin cambios en los períodos posteriores.
4.4.3. Volumen de ventas y cuota de mercado
(110)
Durante el período considerado, el volumen de ventas y la cuota de mercado de la industria de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 5
Volumen de ventas y cuota de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volumen total de ventas en el mercado de la Unión (índice)
100
108
108
108
Cuota de mercado (índice)
100
111
102
107
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(111)
La industria de la Unión consiguió aumentar su volumen de ventas en un 8 % entre 2010 y 2011. Posteriormente, el volumen de ventas se mantuvo al mismo nivel hasta el período de investigación de reconsideración.
(112)
La cuota de mercado evolucionó de modo similar, ya que aumentó en un 7 % durante el período considerado. En 2011 y 2012, la cuota de mercado también se vio afectada por las fluctuaciones en el consumo de la Unión descritas en el considerando 91.
4.4.4. Crecimiento
(113)
La industria de la Unión consiguió aumentar tanto su volumen de ventas (un 8 %) como su cuota de mercado (un 7 %). Al mismo tiempo, los volúmenes de producción aumentaron de modo similar. Así pues, la industria de la Unión pudo beneficiarse de las posibilidades de crecimiento mediante el aumento de su cuota de mercado en un mercado bastante estable.
4.4.5. Empleo y productividad
(114)
El empleo y la productividad evolucionaron como sigue durante el período considerado:
Cuadro 6
Empleo y productividad
2010
2011
2012
PIR
Número de trabajadores (índice)
100
101
105
106
Productividad en toneladas/trabajador (índice)
100
105
102
101
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(115)
El empleo evolucionó positivamente durante el período considerado y aumentó en un 6 %. Al mismo tiempo, la productividad por empleado seguía bastante estable durante el período considerado.
4.4.6. Magnitud del margen de dumping y recuperación de prácticas de dumping anteriores
(116)
Los márgenes de dumping constatados eran considerablemente superiores al nivel de minimis. No obstante, el impacto de la magnitud de los márgenes reales de dumping en la industria de la Unión fue atenuado, ya que el nivel de los precios de numerosos productores exportadores chinos se vio influido por el compromiso. Para los demás productores exportadores, el efecto perjudicial se vio contrarrestado por el efecto de los derechos. Así pues, puede concluirse que la industria de la Unión ya se ha recuperado del perjuicio causado por las prácticas de dumping de los productores exportadores chinos.
4.4.7. Precios y factores que inciden en los precios
(117)
La media ponderada de los precios de venta por unidad de los productores de la Unión a clientes no vinculados en la Unión evolucionó como sigue en el período considerado.
Cuadro 7
Precios de venta en la Unión
2010
2011
2012
PIR
Precio de venta por unidad en la Unión en EUR/t (intervalos)
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Índice
100
103
113
115
Coste de producción por unidad en EUR/t (intervalos)
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Índice
100
113
111
115
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(118)
La media ponderada del coste de producción por unidad aumentó en un 13 % entre 2010 y 2011, y posteriormente se incrementó en 2 puntos porcentuales hasta el período de investigación de reconsideración.
(119)
Los precios de venta evolucionaron de modo similar, pero con un retraso de cerca de un año. La industria de la Unión solo pudo transmitir plenamente a sus clientes en 2012 el incremento de sus costes de 2011. Esto dio lugar a una menor rentabilidad en 2011, tal como se indica en los considerandos 120 y siguientes.
4.4.8. Costes laborales
(120)
Durante el período considerado, los costes laborales medios de los productores de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 8
Costes laborales medios por empleado
2010
2011
2012
PIR
Salarios medios por trabajador - Índice
100
103
114
118
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(121)
Los costes laborales medios por trabajador aumentaron en un 18 %, debido principalmente a un aumento significativo (11 puntos porcentuales) entre 2011 y 2012.
4.4.9. Existencias
(122)
Durante el período considerado, los niveles de existencias de los productores de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 9
Existencias
2010
2011
2012
PIR
Existencias de cierre en toneladas (intervalos)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Índice
100
101
121
155
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(123)
Las existencias de cierre de los productores de la Unión aumentaron significativamente durante el período considerado. El mayor nivel de existencias al final del período de investigación de reconsideración depende de factores estacionales. Mientras que en los demás períodos las existencias de cierre se registraron a finales de diciembre, al final del período de la investigación de reconsideración el registro se hizo a finales de junio, justo antes de un período de demanda más bien elevada debido al incremento del consumo de bebidas y con una producción bastante baja a causa de las próximas vacaciones estivales. Así pues, es normal que haya un nivel algo más elevado de existencias en esa época del año.
4.4.10. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital
(124)
Durante el período considerado, la rentabilidad, el flujo de caja, las inversiones y el rendimiento de las inversiones de los productores de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 10
Rentabilidad, flujo de caja, inversiones y rendimiento de las inversiones
2010
2011
2012
PIR
Rentabilidad de las ventas en la Unión a clientes no vinculados (intervalos)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Índice
100
69
103
103
Flujo de caja - Índice
100
50
86
80
Inversiones - Índice
100
162
123
106
Rendimiento de las inversiones (intervalos)
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Índice
100
59
93
90
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(125)
La rentabilidad de los productores de la Unión se determinó expresando el beneficio neto antes de impuestos obtenido en las ventas del producto similar a clientes no vinculados en la Unión como porcentaje del volumen de negocios de estas ventas. Estaba en niveles casi estables durante todo el período considerado. La rentabilidad lograda por la industria de la Unión superó el objetivo de beneficio que se determinó durante la investigación original a lo largo de todo el período considerado.
(126)
El flujo de caja neto es la capacidad de los productores de la Unión de autofinanciar sus actividades. Su desarrollo se mantuvo a niveles satisfactorios durante todo el período considerado.
(127)
El rendimiento de las inversiones es el beneficio expresado en porcentaje del valor contable neto de las inversiones. Su evolución reflejó en gran medida la de la rentabilidad, y se mantuvo a niveles satisfactorios durante casi todo el período considerado.
(128)
Ninguno de los productores de la Unión señaló dificultades para reunir capital durante el período considerado.
4.4.11. Conclusión sobre el perjuicio
(129)
La mayoría de los indicadores de perjuicio, como la producción, la utilización de la capacidad, el volumen de ventas, el empleo, los costes laborales y los precios de venta, evolucionaron positivamente. Mientras que la evolución de los indicadores financieros, como la rentabilidad, el flujo de caja y el rendimiento de las inversiones muestran una tendencia mixta, los niveles absolutos son satisfactorios y no muestran signos de perjuicio.
(130)
Sobre la base de lo anterior, la Comisión concluye que la industria de la Unión se ha recuperado del perjuicio causado por el dumping en el pasado y no sufre un perjuicio importante a tenor del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
4.5. Probabilidad de reaparición del perjuicio
(131)
Las tendencias relativas a los precios y a los volúmenes de las importaciones del producto afectado procedentes de China muestran que, mientras que los exportadores chinos mantienen una presencia significativa en el mercado de la Unión, las medidas en vigor (y los compromisos) han llevado a un aumento de los precios y a la reducción de los volúmenes. La industria de la Unión fue la principal beneficiaria de esta evolución, ya que la presencia en el mercado de otros terceros países siguió siendo bastante limitada. Esto indica que la desaparición del perjuicio se debe sobre todo a la existencia de las medidas en vigor.
(132)
Como se indicó en el considerando 45, los productores exportadores de China tienen capacidad disponible para aumentar sus exportaciones muy rápidamente. Asimismo, dado que los precios en el mercado de la UE son más lucrativos que los de los mercados de la mayoría de terceros países, es probable que cantidades significativas exportadas actualmente a estos países también pudieran reorientarse al mercado de la UE si las medidas antidumping dejan de tener efecto.
(133)
Además, los mercados internacionales importantes, como los de los Estados Unidos, Brasil, Tailandia y Ucrania, han impuesto derechos antidumping al ácido cítrico chino. Así pues, si se permitiera que las medidas antidumping dejasen de tener efecto, resultaría más difícil para los productores exportadores chinos vender en dichos mercados que un el mercado de la UE sin protección.
(134)
Asimismo, los niveles de los precios de los productores exportadores chinos no sujetos a compromisos subcotizaron significativamente los precios de la industria de la Unión entre un 20 % y un 45 %. Del mismo modo, los precios aplicados a los mercados de terceros países por los productores exportadores sujetos a compromisos subcotizaron los precios de la industria de la Unión entre un 20 % y un 39 %. Esto muestra los niveles de precios con los que los productores exportadores chinos se introducirían en el mercado de la Unión en ausencia de las medidas.
(135)
Las numerosas investigaciones antidumping sobre el ácido cítrico chino en otros países, mencionadas en el considerando 133, confirman la probabilidad de exportaciones chinas a bajo precio en ausencia de medidas.
(136)
Los productores exportadores chinos tienen la capacidad de aumentar significativamente su ya considerable cuota de mercado a precios que subcotizan significativamente los de la industria de la Unión, en detrimento de la industria de la Unión.
(137)
Tras la comunicación de la información, las partes interesadas alegaron que no es probable que los productores exportadores chinos disminuyan sus precios hasta los niveles aplicados en los mercados de otros terceros países. Sin embargo, esta alegación no se apoya en los hechos establecidos por la investigación. Como se ha indicado en el considerando 134, los márgenes de subcotización establecidos para los productores exportadores chinos no sujetos a compromisos en el mercado de la Unión (20 %-45 %) son muy similares a los establecidos para los productores exportadores chinos sujetos a compromisos en los mercados de terceros países (20 %-39 %). Así pues, es probable que, a falta de medidas, los precios chinos en el mercado de la Unión se acercasen a los precios facturados por los productores exportadores chinos en otros lugares.
(138)
Por consiguiente, se concluyó que hay probabilidad de reaparición del perjuicio en caso de expiración de las medidas.
5. INTERÉS DE LA UNIÓN
(139)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si el establecimiento de medidas antidumping sobre las importaciones de ácido cítrico originario de China a raíz de las conclusiones de la presente reconsideración por expiración no redundaría en interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de todos los intereses pertinentes, incluidos los de la industria de la Unión, de los importadores y de los usuarios. Se ha ofrecido a todas las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
5.1. Interés de la industria de la Unión
(140)
Los dos productores de la Unión, que juntos representan el 100 % de la producción de la Unión, cooperaron en la presente investigación. Como se indica en el considerando 130, la industria de la Unión se ha recuperado del perjuicio causado por el dumping en el pasado.
(141)
Las medidas en vigor han permitido a la industria de la Unión recuperarse del perjuicio anterior. Al mismo tiempo, la industria de la Unión ha demostrado que sus operaciones son viables cuando no están sujetas a la competencia desleal de importaciones objeto de dumping.
(142)
Al mismo tiempo, la supresión de las medidas daría lugar muy probablemente a un incremento de la competencia desleal de las importaciones chinas objeto de dumping, que suponen una amenaza para la continuidad de las operaciones de los productores que quedan de una industria que de otro modo sería viable. Se recuerda que tres productores de la Unión habían cerrado antes de la imposición de medidas contra las importaciones procedentes de China.
(143)
Así pues, se concluye que redunda en interés de la industria de la Unión mantener las medidas en vigor.
5.2. Interés de los importadores no vinculados
(144)
Como se indica en el considerando 13, seis importadores no vinculados accedieron a formar parte de la muestra. Los tres principales importadores fueron incluidos en la muestra, pero finalmente uno de ellos no respondió adecuadamente al cuestionario. La muestra final estuvo compuesta por los dos importadores restantes.
(145)
Ambos operan con una amplia gama de productos. La importancia del ácido cítrico en su volumen de negocios total es muy variable. En un caso el ácido cítrico representa una parte insignificante del volumen de negocios total, mientras que para el otro importador es uno de los productos más importantes.
(146)
Los dos importadores incluidos en la muestra no se opusieron de modo tajante a las medidas en vigor, pero señalaron que el nivel actual del PMI es demasiado alto, lo que da lugar a importantes beneficios para la industria de la Unión. Estos importadores, por consiguiente, solicitaron una reducción del nivel del PMI.
5.3. Interés de los usuarios
(147)
La Comisión ha recibido seis respuestas completas de los usuarios, principalmente de las industrias química y farmacéutica. A pesar de que el sector de alimentos y bebidas es, con mucho, el principal usuario de ácido cítrico, pues representa como mínimo el 50 % del consumo total, ningún usuario de este sector cooperó plenamente.
(148)
Los usuarios expresaron su preocupación por la seguridad del suministro. Una de estas inquietudes era acerca de la incapacidad de la industria de la Unión para abastecer plenamente el mercado de la Unión. No obstante, las medidas en vigor no han impedido que las importaciones procedentes de China entren en el mercado de la Unión en cantidades significativas, que permiten ocupar la parte de mercado que no puede ser cubierta por la industria de la Unión.
(149)
Para un amplio grupo de usuarios, como el sector de alimentos y bebidas y el farmacéutico, el ácido cítrico solo es marginalmente necesario para sus productos. En su opinión, no es fácil sustituir el ácido cítrico, por lo que la seguridad del abastecimiento es, a menudo, de mayor importancia que el precio. El efecto financiero de las medidas sobre los usuarios es insignificante, debido al escaso peso del ácido cítrico en su estructura de costes.
(150)
Para los usuarios que fabrican productos químicos, que representan en torno a un 25 % del consumo total de la UE, el ácido cítrico es de moderada importancia, pues representa cerca de un 5 % de los costes de sus materias primas. En su opinión, no deberían mantenerse las medidas antidumping. Algunos usuarios señalaron también la buena situación financiera de los productores de la UE. El efecto de las medidas en estos usuarios es más significativo que en el sector de alimentos y bebidas y en el farmacéutico. Sin embargo, la información facilitada por los usuarios que cooperaron muestra que la industria química consiguió un buen resultado a pesar de las medidas en vigor. Así pues, el efecto de las medidas sobre los usuarios se considera limitado.
(151)
Tras la comunicación de la información, las partes interesadas de la industria de los detergentes alegaron que, para determinados productos, el ácido cítrico representa un porcentaje de costes más elevado que la cifra media mencionada del 5 %. De todos modos, dichas partes no proporcionaron ninguna prueba de que la media para la industria de los detergentes en concreto sea distinta del 5 % calculado para la industria química en general. Se considera, pues, que las conclusiones para la industria química en general también son aplicables a la industria de los detergentes en concreto.
(152)
Tras la comunicación de la información, las partes interesadas también alegaron que la futura prohibición de los fosfatos en los detergentes para lavavajillas puede dar lugar a un aumento del consumo de ácido cítrico en la Unión a partir de 2017. Aunque es evidente que los fosfatos tendrán que ser sustituidos en su momento por otras sustancias, todavía no está claro si van a ser sustituidos por el ácido cítrico o no. Además, las partes no aportaron elementos fácticos en relación con el impacto global de ese cambio.
(153)
En definitiva, el efecto positivo de las medidas en vigor sobre la industria de la Unión compensa con creces el limitado o insignificante impacto negativo sobre los usuarios.
5.4. Fuentes de abastecimiento en el mercado de la Unión
(154)
Las partes interesadas se quejaron de una supuesta ausencia de competencia en el mercado de la Unión. De hecho, solo quedan dos productores de la Unión. Con objeto de satisfacer las necesidades de los usuarios de la UE, el mercado de la Unión necesita las importaciones que proceden en su mayoría de la República Popular China.
(155)
El hecho de que solo queden dos productores en la Unión es consecuencia de las prácticas de dumping de los productores exportadores chinos que llevaron a adoptar las medidas sujetas a reconsideración. En 2004, al principio del período considerado de la investigación original, aún había en la Unión cinco productores que debían competir con cantidades significativas de importaciones chinas objeto de dumping. En los años siguientes (2004-2007), cuando la Unión estaba expuesta a una gran cantidad de exportaciones objeto de dumping procedentes de China, tres productores de la Unión tuvieron que abandonar el mercado, lo que ha conducido a la situación duopolística actual.
(156)
Al imponer las medidas en vigor ha podido detenerse la tendencia a la baja del número de productores de la Unión. Si se autorizase a los productores exportadores chinos a reanudar el dumping sin restricción de cantidad, la industria de la Unión volvería a sufrir un perjuicio, incluida la pérdida de cuota de mercado en favor de las importaciones chinas.
(157)
Los productores de la Unión no tienen la capacidad suficiente para satisfacer plenamente la demanda del mercado de la Unión (véase el considerando 107). A pesar de las medidas en vigor, las importaciones chinas mantienen su entrada en el mercado de la Unión en cantidades significativas, y poseían una cuota de mercado de entre el 35 % y el 45 % durante el período considerado, tal como se explica en el considerando 93.
(158)
A falta de medidas, los dos únicos productores que quedan en la UE también podrían verse obligados a abandonar el mercado. En una situación así, los usuarios de la UE aún dependerían más de una única fuente de importaciones: la República Popular China, lo cual, habida cuenta de la importancia de la seguridad del suministro ya mencionada, no redundaría en interés de la Unión.
5.5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(159)
Sobre la base de lo anterior, la Comisión concluyó que no existían motivos convincentes para que no fuera del interés de la Unión mantener las medidas sobre las importaciones de ácido cítrico originario de China.
6. MEDIDAS ANTIDUMPING
6.1. Reconsideración provisional limitada al perjuicio
(160)
La mayoría de los productores exportadores chinos que cooperaron contrajeron los compromisos mencionados en el considerando 2. La investigación de reconsideración por expiración ha mostrado (considerando 41), que sus precios de exportación a la UE fueron determinados por los compromisos relativos a los precios que fijan PMI. Así pues, se consideró que esos precios no eran lo suficientemente fiables para ser utilizados en el análisis de la probabilidad de continuación o reaparición del dumping en las circunstancias específicas de la presente investigación. Igualmente, como se ha dicho en el considerando 100, tales precios de exportación no pueden considerarse un indicador fiable para llevar a cabo un cálculo legítimo y razonable de la subcotización. Por igual motivo, esos precios tampoco son lo suficientemente fiables para calcular un nuevo nivel de eliminación del perjuicio.
(161)
Para Laiwu, el productor exportador chino que cooperó y no contrajo el compromiso, los precios de exportación no se vieron afectados por este y, por tanto, pueden utilizarse para establecer un nuevo nivel de eliminación del perjuicio.
6.2. Nivel de eliminación del perjuicio
(162)
A fin de determinar el nivel de las medidas, la Comisión determinó en primer lugar el importe del derecho necesario a fin de evitar la reaparición del perjuicio para la industria de la Unión.
(163)
El perjuicio no reaparecería si la industria de la Unión pudiera cubrir sus costes de producción y obtener un beneficio antes de impuestos con las ventas del producto similar en el mercado de la Unión que pudieran razonablemente lograrse en condiciones normales de competencia por una industria de este tipo en el sector, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping. El margen de beneficio determinado para este fin en la investigación original era del 6 %.
(164)
Sobre esta base, la Comisión calculó un precio no perjudicial del producto similar para la industria de la Unión deduciendo de los precios de venta en la Unión el margen real de beneficio logrado durante el período de investigación de reconsideración y sustituyéndolo por el margen de beneficio del 6 % antes citado.
(165)
Una de las partes interesadas alegó que el margen de beneficio antes de impuestos del 6 % es demasiado bajo, dado que, debido al importante tipo impositivo, los beneficios resultantes después de impuestos no ofrece los recursos necesarios.
(166)
A este respecto, el margen de beneficio utilizado para establecer el nivel de eliminación del perjuicio refleja el margen de beneficio en ausencia de importaciones objeto de dumping. Esa parte interesada no presentó ningún argumento que demuestre que no sea adecuado para este fin el margen de beneficio del 6 %, que es el margen de beneficio real alcanzado por la industria de la Unión en ausencia de importaciones objeto de dumping establecido en la investigación inicial.
(167)
La Comisión determinó luego el nivel de eliminación del perjuicio sobre la base de una comparación de la media ponderada de los precios de importación de Laiwu, tal como se ha establecido para los cálculos de la subcotización, con el precio medio ponderado no perjudicial del producto similar vendido por los productores de la Unión en el mercado de la Unión durante el período de investigación de reconsideración. Las posibles diferencias resultantes de esta comparación se expresaron en porcentaje de la media ponderada de los valores de importación cif.
6.3. Medidas antidumping definitivas
(168)
Deben imponerse medidas antidumping definitivas a la empresa Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd con respecto a las importaciones del producto afectado, de conformidad con la regla del derecho inferior prevista en el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base. La Comisión comparó el margen de perjuicio y el margen de dumping. El tipo del derecho debe fijarse al nivel del más bajo de los niveles de eliminación del dumping y el perjuicio.
(169)
Sobre la base de lo anterior, el tipo del derecho antidumping definitivo, expresados en precio cif en frontera de la Unión, no despachado de aduana, es el siguiente:
Empresa
Margen de dumping
Nivel de eliminación del perjuicio
Derecho antidumping definitivo
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
En el marco de la reconsideración por expiración, con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de ácido cítrico procedentes de China. Se recuerda que estas medidas consisten en derechos ad valorem de varios tipos y compromisos para determinadas empresas.
(171)
Los tipos del derecho antidumping especificados en el presente Reglamento en relación con las distintas empresas se han establecido a partir de las conclusiones de esta investigación. Así pues, reflejan la situación observada durante la investigación con respecto a esas empresas. Esos tipos de derecho se aplican exclusivamente a las importaciones del producto afectado originario del país afectado y fabricado por las entidades jurídicas designadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada expresamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo de derecho aplicable «a todas las demás empresas». No deben ser objeto de ninguno de los tipos individuales del derecho antidumping.
(172)
Una empresa puede solicitar la aplicación de estos tipos de derecho antidumping individuales si cambia el nombre o la dirección de su entidad. La solicitud debe enviarse a la Comisión (12). La solicitud debe incluir toda la información pertinente para demostrar que el cambio no afecta al derecho de la empresa a beneficiarse del tipo de derecho aplicable. En caso de que el cambio de nombre o dirección de la empresa no afecte a su derecho a beneficiarse del tipo de derecho que solicita, se publicará un aviso sobre el cambio de nombre o dirección en el Diario Oficial de la Unión Europea.
(173)
Dos productores exportadores informaron a la Comisión de un cambio en su dirección. Uno de ellos también informó a la Comisión de un cambio en su nombre. Estos cambios no afectan a sus operaciones en lo que al producto en cuestión se refiere.
(174)
Otro productor exportador no debe poder ya beneficiarse de un tipo de derecho individual, pues ha dejado de existir.
(175)
Las conclusiones expuestas en los considerandos 173 y 174 han sido comunicadas y no se recibió ninguna observación.
7. FORMA DE LAS MEDIDAS
(176)
En el marco de la reconsideración de la forma de las medidas, la Comisión consideró el establecimiento del PMI de los compromisos. En particular, la Comisión examinó el mecanismo de indización.
(177)
Inicialmente, el PMI se indiza sobre la base de las variaciones en los precios del maíz de los Estados Unidos. En el momento de la imposición de las medidas originales, los productores exportadores acogidos a los compromisos no pudieron encontrar una fuente de referencia pública de los precios del maíz de la UE. Ya se dispone de una fuente de este tipo, que se consideró más apropiada teniendo en cuenta que el PMI se basa en el precio no perjudicial de la industria de la Unión.
(178)
La Comisión examinó también la indización variable para el consumo de las materias primas por tonelada de ácido cítrico y consideró que es correcta.
(179)
Tras la comunicación de la información, las partes interesadas alegaron que en lugar de indizar el PMI como se ha descrito, debería haberse utilizado un precio mínimo fijo o una indización basada en los precios de otras materias primas además del maíz, ya que no todos los productores de la Unión utilizan el maíz como materia prima para fabricar ácido cítrico. No obstante, habida cuenta de las importantes fluctuaciones de los costes de producción y los precios del ácido cítrico, fijar un precio mínimo puede quedar rápidamente desfasado y ser irrazonablemente alto o bajo. Asimismo, no se considera adecuado indizar las materias primas con precios bastante estables cuando el precio del ácido cítrico fluctúa considerablemente, sin que exista una fuente pública fiable.
(180)
Así pues, se considera que un precio mínimo fijo o una indización a partir de materias primas diferentes no es más razonable que una indización sobre la base de los precios del maíz. Sin embargo, dado que el maíz no es la materia prima básica para todos los productores de la Unión, se consideró apropiado revisar la indización variable para el consumo de materias primas, a fin de reflejar mejor el consumo medio ponderado de maíz de la industria de la Unión y la evolución de los precios no perjudiciales de la industria de la Unión en su conjunto.
(181)
En el marco de la reconsideración provisional parcial limitada al perjuicio, la Comisión fijó un nuevo precio no perjudicial para la industria de la Unión. Sobre esta base, el PMI debe revisarse y actualizarse para que los compromisos se mantengan en vigor.
(182)
Tras la comunicación final de la información, los cinco productores exportadores que cooperaron (incluido un grupo de productores exportadores cuyos compromisos están actualmente en vigor), junto con la Cámara de Comercio de Importadores y Exportadores de Metales, Minerales y Productos Químicos de China (véanse los considerandos 2 y 3), ofrecieron nuevos compromisos de precios aceptables.
(183)
La Comisión, mediante la Decisión de Ejecución (UE) 2015/87 (13), aceptó esos nuevos compromisos para sustituir a los vigentes. El nuevo compromiso ofrece eliminar los efectos perjudiciales del dumping y limitar suficientemente el riesgo de elusión de las medidas.
(184)
Para facilitar aún más a la Comisión y a las autoridades aduaneras el seguimiento efectivo del cumplimiento de los compromisos por parte de las empresas, al solicitar el despacho a libre práctica a las autoridades aduaneras competentes, se eximirá del pago del derecho antidumping únicamente si se cumplen las condiciones siguientes:
i)
se presente una factura relativa al compromiso, que es una factura comercial que incluye, como mínimo, los elementos y la declaración que figuran en el anexo,
ii)
las mercancías importadas se fabriquen, envíen y facturen directamente por las citadas empresas al primer cliente independiente en la Unión,
iii)
las mercancías declaradas y presentadas en aduana correspondan exactamente a la descripción que figura en la factura relativa al compromiso.
En caso de que no se cumplan las condiciones anteriores, se originará el derecho antidumping apropiado en el momento en que se acepte la declaración de despacho a libre práctica.
(185)
Si, en virtud del artículo 8, apartado 9, del Reglamento de base, la Comisión retira su aceptación de un compromiso a raíz de un incumplimiento del mismo respecto a transacciones particulares y declara que los documentos de compromiso correspondientes no son válidos, se originará una deuda aduanera en el momento de la aceptación de la declaración de despacho a libre práctica de dichas transacciones.
(186)
Los importadores deberán ser conscientes de que puede originarse una deuda aduanera, como riesgo comercial normal, en el momento de la aceptación de la declaración de despacho a libre práctica, tal y como se describe en los considerandos 184 y 185, incluso si la Comisión aceptó un compromiso propuesto por el fabricante al que compraron su mercancía directa o indirectamente.
(187)
El Comité creado en virtud del artículo 15, apartado 1, del Reglamento de base no ha emitido dictamen alguno.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ácido cítrico y de citrato de trisodio dihidratado clasificados en los códigos NC 2918 14 00 y ex 2918 15 00 (código TARIC 2918150010) y originarios de la República Popular China.
2. Los tipos del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, derechos no pagados, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho antidumping definitivo (%)
Código TARIC adicional
COFCO Biochemical (Anhui) Co. Ltd - COFCO Avenue 1, 233010 Bengbu, Anhui, República Popular China
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd - Luzhong Large East 106, Laiwu, Shandong, República Popular China
15,3
A880
RZBC Co. Ltd - Xinghai West Road 9, Rizhao, Shandong, República Popular China
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co. Ltd - Laiyang Road 209 (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao, Shandong, República Popular China
36,8
A877
TTCA Co. Ltd - West, Wenhe Bridge North, Anqiu, Shandong, República Popular China
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co. Ltd - Changsheng 1567, Changle, Weifang, Shandong, República Popular China
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd - Redian Road 1, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu, República Popular China
32,6
A879
Todas las demás empresas
42,7
A999
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, el derecho antidumping definitivo no se aplicará a las importaciones despachadas a libre práctica, de conformidad con el artículo 2.
4. Salvo que se disponga otra cosa, serán aplicables las disposiciones vigentes pertinentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Las importaciones declaradas para su despacho a libre práctica facturadas por empresas cuyos compromisos han sido aceptados por la Comisión y cuyos nombres figuran en la Decisión de Ejecución (UE) 2015/87, estarán exentas del pago del derecho antidumping establecido en el artículo 1, a condición de que:
a)
hayan sido fabricadas, enviadas y facturadas directamente por las citadas empresas al primer cliente independiente en la Unión;
b)
vayan acompañadas de un documento de compromiso, que sea una factura comercial que contenga, como mínimo, los elementos y la declaración establecidos en el anexo del presente Reglamento, y
c)
las mercancías declaradas y presentadas a las autoridades aduaneras se correspondan exactamente con la descripción que figura en la factura de compromiso.
2. Se originará una deuda aduanera en el momento de la aceptación de la declaración de despacho a libre práctica:
a)
cuando se determine, en el caso de las importaciones recogidas en el apartado 1, que no se cumplen una o más de las condiciones recogidas en dicho apartado, o
b)
cuando la Comisión retire su aceptación del compromiso con arreglo al artículo 8, apartado 9, del Reglamento (CE) no 1225/2009 por medio de un reglamento o una decisión que haga referencia a transacciones concretas y declare nulas las correspondientes facturas del compromiso.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 21 de enero de 2015.