PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.
(2)
Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
1.4. Šetření
1.4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6)
Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2. Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.
(11)
Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.
(12)
Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.
(14)
Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;
c)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.
1.5. Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení
(15)
Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(16)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.
(17)
Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.
(18)
Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(19)
Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:
-
oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,
-
prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,
-
oba mají stejné či podobné koncové použití,
-
jsou snadno zaměnitelné,
-
pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.
(20)
Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.
(21)
Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.
(22)
Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:
a)
některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;
b)
maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.
(23)
Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1. Předběžné poznámky
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.
(25)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.
3.2. Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Srovnatelná země
(26)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.
(29)
Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.
3.2.2. Běžná hodnota
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.
3.2.3. Vývozní cena
(31)
Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.
3.2.4. Srovnání
(32)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(33)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.5. Dumpingové rozpětí
(34)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(35)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.
(36)
Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.
(37)
Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.
(39)
V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.
(40)
Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.
3.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1. Předběžná poznámka
(41)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(42)
Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.
3.3.2. Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců
(43)
Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.
(44)
Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000-150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000-100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.
(45)
Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.
3.3.3. Atraktivita trhu Unie
(46)
I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.
(47)
Skutečnost, že Čína v období 2002-2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009-2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.
3.3.4. Ceny vývozu do třetích zemí
(48)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.
(49)
Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.
3.3.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.
4. ÚJMA
4.1. Obecné poznámky
(51)
Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(52)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.
(53)
Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3. Zjevná spotřeba na trhu Unie
(54)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.
(55)
Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.
(56)
Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.
(59)
V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.
4.4. Dovoz z Číny do Unie
(60)
Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.
4.4.1. Objem a podíl na trhu
(61)
Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Podíl na trhu
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.
(63)
Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.
(64)
Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.
4.4.2. Ceny a cenové podbízení
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.
(66)
Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.
(67)
Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.
(68)
Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.
(69)
Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.
4.5. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(70)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.
Tabulka 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Podíl na trhu
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(72)
I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.
(73)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.
(74)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.
4.6.1. Makroekonomické ukazatele
4.6.1.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Výrobní kapacita (v tunách)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.
(76)
Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.
(77)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.
(78)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.
(79)
Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.
4.6.1.2. Objem prodeje a podíl na trhu v Unii
Tabulka 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (v tunách)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.
(81)
Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.
4.6.1.3. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.
(83)
Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.
4.6.1.4. Růst
(84)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.
4.6.1.5. Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu
(85)
Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.
(86)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).
4.6.2. Mikroekonomické ukazatele
4.6.2.1. Zásoby
Tabulka 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zásoby (v tunách)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.
4.6.2.2. Prodejní ceny v Unii
Tabulka 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.
4.6.2.3. Ziskovost a peněžní tok
Tabulka 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011-2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.
(90)
Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.
(91)
V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.
4.6.2.4. Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst
Tabulka 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Investice (v EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Návratnost investic (čistá aktiva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.
(94)
Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.
4.6.2.5. Mzdy
Tabulka 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Náklady práce na zaměstnance (v EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.
4.7. Závěr
(96)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.
(97)
Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.
(98)
Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.
(99)
Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.
(100)
Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.
5. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
5.1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(101)
Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.
(102)
Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.
(103)
Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.
(104)
Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.
(105)
Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.
(106)
Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.
(107)
Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.
(108)
Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.
(109)
Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.
(110)
Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.
(111)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.
(112)
Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:
a)
za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;
b)
za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;
c)
v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).
(113)
Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.
(114)
Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2. Závěr
(115)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.
(117)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(118)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.
6.3. Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků
(120)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.
(121)
Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.
(122)
Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.
(123)
Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(124)
Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.
(125)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.
6.4. Zájem uživatelů
(126)
Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.
(127)
Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.
(129)
Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(130)
I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.
6.5. Zájem dodavatelů
(131)
Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.
(132)
Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.
(133)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6.6. Závěr
(134)
Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.
(135)
Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.
(136)
S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.
(138)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.
(139)
Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.
(140)
Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(141)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Společnost
EUR/t čisté hmotnosti produktu
Doplňkový kód TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze
499,6
A889
Všechny ostatní společnosti
531,2
A999
Článek 2
1. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a
c)
po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2014.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 1313/2014 DE LA COMISIÓN
de 10 de diciembre de 2014
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados cítricos preparados o conservados (mandarinas, etc.) originarios de la República Popular China, tras una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea («el Reglamento de base») (1), y, en particular, su artículo 11, apartado 2,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Medidas en vigor
(1)
Mediante el Reglamento (CE) no 1355/2008 (2), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados cítricos preparados o conservados originarios de la República Popular China («China»). Las medidas adoptaron la forma de un derecho específico para cada empresa comprendido entre 361,4 EUR/tonelada y 531,2 EUR/tonelada de peso neto del producto.
(2)
Estas medidas fueron anuladas por el Tribunal de Justicia de la Unión Europea el 22 de marzo de 2012 (3) pero se restablecieron el 18 de febrero de 2013 mediante el Reglamento de Ejecución (UE) no 158/2013 del Consejo (4).
1.2. Solicitud de reconsideración por expiración
(3)
Tras la publicación de un anuncio de próxima expiración de las medidas antidumping definitivas vigentes (5), la Comisión recibió el 12 de agosto de 2013 la solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por la Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (Fenaval) en nombre de productores que representaban más del 75 % de la producción total de la Unión de determinados cítricos preparados o conservados.
(4)
La petición se basaba en que era probable que la expiración de las medidas antidumping definitivas diera lugar a la continuación del dumping y la reaparición del perjuicio para la industria de la Unión.
1.3. Inicio de una reconsideración por expiración
(5)
El 25 de octubre de 2013, tras determinar, previa consulta al Comité consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión informó, mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea («el anuncio de inicio») (6), del inicio de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
1.4. Investigación
1.4.1. Período de investigación de reconsideración y período considerado
(6)
La investigación sobre la continuación del dumping abarcó el período del 1 de octubre de 2012 al 30 de septiembre de 2013 («el período de investigación de reconsideración»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una reaparición del perjuicio abarcó el período del 1 de octubre de 2009 al final del período de investigación de reconsideración («el período considerado»).
1.4.2. Partes afectadas por la investigación
(7)
La Comisión comunicó oficialmente a las siguientes partes el inicio de la reconsideración por expiración: al solicitante, a los productores de la Unión y a sus asociaciones pertinentes, a los productores exportadores conocidos de China y de los posibles países análogos, a los importadores no vinculados de la Unión y a sus asociaciones pertinentes, a los proveedores de productores de la Unión y a sus asociaciones pertinentes, a una asociación de consumidores de la Unión afectada conocida y a los representantes del país exportador. Se ofreció a estas partes la posibilidad de presentar sus puntos de vista por escrito y solicitar audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(8)
Dado el gran número de productores exportadores de China y de importadores no vinculados de la Unión, se ha considerado necesario examinar la posibilidad de recurrir a un muestreo de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo sería necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a dichas partes que se dieran a conocer en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(9)
Como solo un grupo de productores exportadores de China presentó la información solicitada, no se consideró necesario seleccionar una muestra de productores exportadores.
(10)
Por lo que se refiere a los importadores no vinculados, 32 fueron identificados e invitados a proporcionar información para el muestreo. Siete de ellos se manifestaron y proporcionaron la información necesaria para la selección de la muestra. De ellos, tres fueron seleccionados para formar parte de la muestra, pero solo dos confirmaron dentro del plazo su disposición a participar en el ejercicio de muestreo.
(11)
Sobre esta base, la Comisión envió cuestionarios a las partes interesadas y a quienes se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Se recibieron respuestas de cinco productores de la Unión, del productor exportador chino que cooperó, de dos importadores no vinculados, de ocho proveedores de productores de la Unión, de una asociación de proveedores de productores de la Unión y de un productor del país análogo.
(12)
Dos asociaciones de importadores se manifestaron como partes interesadas. También presentaron observaciones cinco importadores no vinculados.
(13)
Por lo que se refiere a los productores del país análogo, cuatro empresas fueron identificadas e invitadas a proporcionar la información necesaria. Solo una de estas empresas proporcionó la información solicitada y accedió a la visita de inspección.
(14)
La Comisión verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación del dumping, la probabilidad de reaparición del perjuicio y el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes partes interesadas:
a)
productores de la Unión:
-
Halcón Foods S.A.U., Murcia, España,
-
Conservas y Frutas S. A., Murcia, España,
-
Agricultura y Conservas S. A., Algemesí (Valencia), España,
-
Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón (Valencia), España;
b)
productor exportador de China:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., China y su empresa vinculada Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd.;
c)
importadores no vinculados de la Unión:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburgo, Alemania,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburgo, Alemania;
d)
productor del país análogo:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turquía.
1.5. Divulgación de los principales hechos y las audiencias
(15)
El 13 de octubre de 2014, la Comisión divulgó los principales hechos y consideraciones en función de los cuales se tenía previsto imponer derechos antidumping («divulgación final»). Tras la divulgación final, varias partes interesadas presentaron alegaciones por escrito, incluyendo sus puntos de vista sobre las conclusiones definitivas. Se concedió audiencia a las partes que lo solicitaron. Tres importadores solicitaron una audiencia y se les concedió una audiencia conjunta en presencia del consejero auditor en los litigios comerciales. Una asociación europea de comerciantes solicitó y obtuvo una audiencia con los servicios de la Comisión.
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(16)
El producto afectado por la presente reconsideración es el mismo que en la investigación original, a saber, mandarinas preparadas o conservadas (incluidas las tangerinas y satsumas), clementinas, wilkings y demás híbridos similares de cítricos, sin alcohol añadido, incluso con azúcar u otro edulcorante, según se definen en la partida 2008 de la NC, originarios de la República Popular China («el producto afectado») y clasificados actualmente en los códigos NC 2008 30 55, 2008 30 75 y ex 2008 30 90.
(17)
El producto afectado se obtiene pelando y segmentando determinadas variedades de pequeños cítricos (principalmente satsumas) que luego se envasan en un medio de almíbar, jugo o agua en diversos tamaños para satisfacer las demandas específicas de los distintos mercados.
(18)
Las satsumas, las clementinas y otros pequeños cítricos se conocen comúnmente por el nombre colectivo de «mandarinas». La mayoría de estas diversas variedades de fruta se prestan para su utilización como producto fresco o para la transformación. Son similares y, por tanto, sus preparados o conservas se consideran un solo producto.
2.2. Producto similar
(19)
Los productores de la Unión alegaron que el producto importado y el producto de la Unión son similares por los siguientes motivos:
-
ambos productos tienen propiedades físicas, como gusto, forma, tamaño y textura, iguales o muy similares,
-
se venden a través de los mismos canales o de canales similares y su principal factor de competencia es el precio,
-
ambos tienen usos finales idénticos o similares,
-
son fácilmente intercambiables,
-
están clasificados con los mismos códigos de la nomenclatura combinada a efectos arancelarios.
(20)
Algunos importadores alegaron, por otra parte, que el producto importado es de mejor calidad, pues contiene menos gajos rotos (un 5 % como máximo) y tiene mejor sabor, apariencia y estructura que el producto de la Unión. También se alegó que el producto importado difiere del producto de la Unión en el olor.
(21)
La Comisión investigó estas alegaciones y, con los datos disponibles, llegó a la conclusión de que las alegaciones de la industria de la Unión mencionadas en el considerando 19 eran correctas.
(22)
Las alegaciones de los importadores tuvieron que ser rechazadas por los motivos siguientes:
a)
algunas diferencias de calidad por la cantidad de gajos rotos, el sabor, la apariencia, el olor y la estructura no afectaban a las características básicas del producto; el producto importado sigue siendo intercambiable y sirve para los mismos usos finales, o similares, que el producto de la Unión; de hecho, los productores de la Unión vendieron sus productos durante el período considerado, incluso con una mayor proporción de gajos rotos, tanto a los importadores como a las mismas categorías de usuarios y consumidores (por ejemplo, cadenas de supermercados y proveedores de la panadería industrial) que también eran abastecidas por los importadores; además, una cadena de supermercados de la Unión Europea confirmó que vendía el producto europeo y el de origen chino con la misma marca y nombre comercial;
b)
el máximo del 5 % de gajos rotos no es un rasgo exclusivo del producto importado; de hecho, la investigación puso de manifiesto que los productores de la Unión ofrecen una amplia gama de calidades con diferentes porcentajes de gajos rotos, incluidas las proporciones que contienen un máximo del 5 %; algunos importadores compraron a productores de la Unión el producto que contenía un máximo del 5 % de gajos rotos.
(23)
Por tanto, al igual que en la investigación original, el producto importado y el producido por la industria de la Unión se consideran similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN DEL DUMPING
3.1. Observaciones preliminares
(24)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si era probable que la expiración de las medidas vigentes diera lugar a una continuación del dumping.
(25)
Como se menciona en el considerando 9, dado que solo cooperó un grupo de empresas, no fue necesario seleccionar una muestra de productores exportadores de China. Esta empresa era responsable de entre el 12 % y el 20 % (se da un margen por motivos de confidencialidad) de las importaciones del producto afectado de China a la Unión durante el período de investigación de reconsideración.
3.2. Importaciones objeto de dumping durante el período de investigación de reconsideración
3.2.1. País análogo
(26)
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal debió determinarse sobre la base de los precios o del valor calculado en un tercer país de economía de mercado apropiado («el país análogo»), o del precio que aplica dicho tercer país a otros países, comprendidos los de la Unión o, si esto no fuera posible, a partir de cualquier otra base razonable, incluido el precio efectivamente pagado o por pagar en la Unión por el producto similar, debidamente ajustado en caso necesario para incluir un margen de beneficio razonable.
(27)
En el anuncio de inicio, la Comisión señaló su intención de utilizar Turquía como país análogo apropiado a efectos de determinar el valor normal para China, e invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones al respecto.
(28)
No se recibieron comentarios sobre la propuesta de Turquía como país análogo. Ninguna de las partes interesadas propuso otros productores del producto similar en el país análogo.
(29)
Uno de los productores exportadores turcos contactados, Frigo-Pak, presentó a tiempo el cuestionario con todas las respuestas y aceptó una visita de inspección en sus locales.
3.2.2. Valor normal
(30)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal se estableció sobre la base de información verificada recibida del productor turco. Esta empresa no vendía el producto similar en el mercado nacional y, por tanto, el valor normal se calculó de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, usando los costes de producción y, de acuerdo con el artículo 2, apartado 6, letra b), añadiendo un porcentaje razonable para gastos de venta, generales y administrativos y, de acuerdo con el artículo 2, apartado 6, letra c), un margen de beneficio razonable. El porcentaje de gastos de venta, generales y administrativos es el aplicado a este productor en sus ventas internas de otros productos en conserva, y era del 10 % al 20 % (se da un margen por motivos de confidencialidad). El porcentaje de beneficio utilizado es el mismo que en la investigación original, es decir, un 6,8 %, lo que representa el beneficio obtenido por la industria de la UE antes de verse perjudicada por las importaciones objeto de dumping procedentes de China.
3.2.3. Precio de exportación
(31)
Las ventas de exportación a la Unión del productor exportador que cooperó se efectuaron directamente a clientes independientes establecidos en la Unión. De conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, el precio de exportación se determinó a partir de los precios realmente pagados o por pagar por el producto vendido para su exportación de China a la Unión.
3.2.4. Comparación
(32)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando el precio franco fábrica.
(33)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación del productor exportador que cooperó, y de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias en los costes de transporte, los seguros, las comisiones y los gastos bancarios que afectaban a los precios y a su comparabilidad.
3.2.5. Margen de dumping
(34)
De acuerdo con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media ponderada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación.
(35)
Para el productor exportador que cooperó, esta comparación mostraba la existencia de dumping. El margen de dumping ascendió a más del 60 %.
(36)
Con respecto a China en su conjunto, una comparación de la media ponderada de los precios de exportación de las importaciones procedentes de China del producto afectado, según datos comunicados por Eurostat, y un valor normal medio ponderado establecido para el país análogo (debidamente ajustado para reflejar el resultado probable de la combinación de productos de las importaciones procedentes de China en vista de la combinación de tipos de productos comparables vendidos en la UE por el productor exportador que cooperó), estableció también un dumping considerable, e incluso mayor.
(37)
Tras la divulgación final, una asociación comercial europea alegó que, a diferencia de los productores exportadores chinos y los productores españoles, no tenía ninguna posibilidad de verificar los cálculos exactos (dumping y perjuicio) y, por lo tanto, pidió a la Comisión que le facilitara detalles sobre el cálculo del dumping. Durante una audiencia en presencia del consejero auditor, tres importadores afirmaron también que hubieran preferido recibir información detallada sobre el cálculo de dumping.
(38)
A este respecto, conviene señalar que los datos en los que la Comisión basó sus cálculos contienen secretos comerciales e información confidencial. El productor exportador que cooperó y suministró estos datos recibió una comunicación específica de los cálculos detallados del dumping y del perjuicio y no hizo ninguna observación ni solicitó aclaraciones. La Comisión no puede permitir que otras partes accedan a esos datos sin vulnerar su carácter confidencial. No obstante, la metodología utilizada por la Comisión, descrita en los considerandos 30 a 36, se comunicó a todas las partes interesadas. Durante la mencionada audiencia, el consejero auditor informó a los importadores de la posibilidad de solicitarle a él que verificara el cálculo de la Comisión en caso de dudas sobre su exactitud. Sin embargo, ninguno de los tres importadores solicitó esa intervención del consejero auditor.
(39)
En cualquier caso, la propia asociación comercial europea calculó un margen de dumping comparando los precios medios de las importaciones procedentes de China y de Turquía facilitados por Eurostat. Según esta asociación comercial, esta comparación arrojaría un nivel de dumping inferior, de aproximadamente el 30 %. A este respecto, cabe señalar en primer lugar que, en una reconsideración por expiración, el nivel de dumping exacto es más bajo que en una investigación en la que se determina el derecho. En segundo lugar, como se ha explicado en los considerandos 30 a 33, el cálculo de la Comisión se basaba en datos sobre el valor normal «real» verificado del productor turco que cooperó y la comparación con los precios de exportación chinos se hizo a un nivel detallado. Por tanto, los datos en los que la Comisión basó su cálculo se consideran mucho más fiables y precisos que la estimación hecha por la asociación en sus comentarios sobre la divulgación.
(40)
Durante la audiencia con el consejero auditor, tres importadores afirmaron también que no había dumping. Basaban esta afirmación en el hecho de que la Comisión había constatado que los precios medios de venta de los productores exportadores chinos que cooperaron en varios mercados importantes fuera de la UE eran inferiores a los precios de venta medios en el mercado de la Unión. Esta alegación debe rechazarse porque el dumping consiste en vender en un mercado determinado a precios inferiores al valor normal, no a precios inferiores a los practicados en otros mercados.
3.3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
3.3.1. Observación preliminar
(41)
A raíz de la conclusión relativa a la existencia de dumping durante el período de investigación de reconsideración, se investigó la probabilidad de continuación del dumping si se derogaran las medidas y se analizaron los siguientes aspectos: capacidad de producción y capacidad excedentaria de China; volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China; atractivo del mercado de la Unión para las importaciones procedentes de China.
(42)
Durante una gran parte del período de investigación de reconsideración no había medidas vigentes en la UE, ya que habían sido anuladas (véase el considerando 2). Durante ese período sin medidas, las importaciones alcanzaron un máximo en 2011/12, seguido de un descenso durante el resto del período de investigación de reconsideración. Esto refleja en realidad un efecto de acumulación de existencias y no tanto un aumento/descenso real del consumo, y se achaca al elevado volumen de las importaciones procedentes de China entre marzo y julio de 2012, cuando las medidas no estaban en vigor.
3.3.2. Producción, consumo interno y capacidad de exportación de los productores chinos
(43)
Por lo que se refiere a la capacidad total de producción y la capacidad excedentaria de China, la Comisión no obtuvo información de ninguno de los productores chinos ni de otras partes interesadas. De conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, la Comisión elaboró sus conclusiones sobre la base de los datos disponibles.
(44)
Según el informe publicado por el Servicio Agrario Exterior del Departamento de Agricultura de los Estados Unidos (Foreign Agricultural Service, FSA/USDA) que se incluye en la solicitud de reconsideración y también está a disposición del público (7), la cantidad de mandarinas frescas destinadas a la transformación, es decir, la producción de mandarinas en conserva, aumentó en China un 27 % entre 2009/10 (520 000 toneladas) y el período de investigación de reconsideración (660 000 toneladas). La producción china de mandarinas en conserva siguió una tendencia similar. Según dicho informe, China incrementó la producción de mandarinas en conserva de 347 000 toneladas en 2009/10 a 440 000 toneladas en el período de investigación de reconsideración. El informe calculó, además, que el consumo interior chino de mandarinas en conserva rondaba las 100 000-150 000 toneladas en 2013/14. Dado que otra fuente públicamente disponible estimó el consumo interno en 50 000-100 000 toneladas (8), puede considerarse razonable una estimación del consumo interno en 100 000 toneladas. Teniendo en cuenta la información mencionada, la cantidad de mandarinas chinas en conserva disponible para la exportación puede estimarse en unas 340 000 toneladas en el período de investigación de reconsideración.
(45)
Otras fuentes disponibles proporcionan estimaciones ligeramente diferentes en relación con la cantidad de mandarinas chinas en conserva disponibles para la exportación entre 2009 y 2014 (9). Sin embargo, a pesar de estas diferencias, todas las fuentes indican que la cantidad de mandarinas chinas en conserva disponibles para la exportación fue de como mínimo 300 000 toneladas por campaña anual entre 2009 y 2013. Ninguna de las fuentes indica que la cantidad de mandarinas chinas en conserva disponibles para la exportación pueda reducirse de forma significativa en el futuro.
3.3.3. Atractivo del mercado de la Unión
(46)
Si bien las importaciones procedentes de China durante el período de investigación de reconsideración ascendieron a 19 253 toneladas, los datos sobre importaciones durante la investigación original, que abarca el período 2002-2007, muestran que los fabricantes chinos pueden dedicar más de 60 000 toneladas por campaña al mercado de la Unión, como confirman las cifras de Eurostat relativas a la campaña 2011/12. Por otra parte, el elevado volumen de importación en 2011/12, período durante el cual las medidas no eran aplicables la mayoría del tiempo (a saber, desde el 22 de marzo de 2012), muestra que la Unión constituye un mercado atractivo para los productores chinos en términos de precios y que si se derogan las medidas antidumping actualmente en vigor el mercado de la Unión recibiría cuantiosas importaciones objeto de dumping procedentes de China.
(47)
El hecho de que China haya exportado a la Unión en el período de 2002-2007 (cuando no se imponían medidas antidumping) muchas más mandarinas en conserva por campaña, por término medio (36 %), que en el período 2009-2013 (cuando se imponían derechos, salvo entre el 22 de marzo de 2012 y el 23 de febrero de 2013), a pesar de que los volúmenes totales disponibles para exportación desde China a todo el mundo eran más bajos en el primer período que en el segundo, corrobora la probabilidad de que los productores chinos aumenten sus volúmenes de exportación a la Unión a los niveles constatados en la investigación original en caso de que se deroguen las medidas.
3.3.4. Precios de exportación a terceros países
(48)
Por lo que se refiere a las exportaciones a terceros países, la investigación reveló que durante el período de investigación de reconsideración los precios medios de venta de las exportaciones de la empresa que cooperó a varios mercados importantes (como Japón, Malasia, Filipinas o Tailandia) fueron inferiores a los precios medios de venta a la Unión. Por consiguiente, es previsible que, de no adoptarse medidas, el productor exportador que cooperó traslade al menos parte de las exportaciones a la Unión.
(49)
Las estadísticas chinas de exportación sobre cítricos preparados o conservados en recipientes herméticamente cerrados demuestran también que existe un riesgo de reorientación de las exportaciones chinas a la Unión. De hecho, sobre la base de esas estadísticas se calcula que, durante el período de investigación de reconsideración, aproximadamente 20 000 toneladas del producto afectado se exportaron a destinos con precios medios inferiores a los obtenidos en la UE, a pesar de no aplicarse derechos antidumping a las importaciones procedentes de China en esos mercados. Durante el período de investigación de reconsideración, dicho volumen sería equivalente a las ventas interiores de la industria de la Unión y al 71 % de su producción total. En otras palabras, con el tamaño actual del mercado europeo de las mandarinas en conserva (el consumo total de la UE es de 44 523 toneladas) y según los datos de las estadísticas sobre exportaciones chinas, el actual volumen de las exportaciones chinas a la UE, sumado al volumen potencial que sería económicamente interesante reorientar a la Unión, cubriría casi toda la demanda de mandarinas en conserva de la UE.
3.3.5. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(50)
La investigación ha confirmado que las importaciones procedentes de China siguieron entrando en el mercado de la Unión a precios objeto de dumping durante el período de investigación de reconsideración. Habida cuenta de la continuación del dumping, de que la Unión constituye un mercado significativo que interesó a los exportadores chinos en el pasado, que las capacidades de producción de China superan el consumo total de la Unión y que están demostradas la disposición y la capacidad de los productores chinos para aumentar rápidamente sus exportaciones a la Unión si surge un incentivo, se puede concluir que sería probable que continuara el dumping si se derogaran las medidas.
4. PERJUICIO
4.1. Observaciones generales
(51)
Las mandarinas se cosechan en otoño e invierno, y su campaña de cosecha y transformación empieza a principios de octubre y termina hacia finales de enero (para determinadas variedades, febrero o marzo) del año siguiente. La mayoría de los contratos (por ejemplo, con importadores no vinculados) de compra y venta se negocian en los primeros meses de cada campaña. La práctica en la industria conservera de la mandarina es utilizar la campaña (el período comprendido entre el 1 de octubre de un año y el 30 de septiembre del año siguiente) como base de comparación. Al igual que en la investigación original, la Comisión adoptó esta práctica en su análisis.
4.2. Producción de la Unión e industria de la Unión
(52)
Durante el período de investigación de reconsideración, el producto similar era fabricado en la UE por cinco productores de la Unión. La producción total de la Unión del producto similar durante el período de investigación de reconsideración se estableció sobre la base de las respuestas al cuestionario facilitadas por cuatro productores individuales, que fueron verificadas en una inspección sobre el terreno. La producción del otro productor, que no cooperó adecuadamente y no fue sometido a una inspección sobre el terreno, se determinó a partir de la respuesta al cuestionario presentada por ese productor, cotejada con la denuncia. Sobre esta base, se calculó una producción total de la Unión de aproximadamente 28 500 toneladas durante el período de investigación de reconsideración.
(53)
Se concluye que los productores de la Unión citados anteriormente, que representan la producción total de la Unión, constituyen la industria de la Unión a efectos del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
4.3. Consumo aparente en el mercado de la Unión
(54)
El consumo de la Unión se determinó sobre la base de los datos de importación comunicados por Eurostat a nivel del TARIC (arancel integrado de la Unión), coincidiendo exactamente con la definición del producto afectado, y sobre la base de los volúmenes de ventas en la UE de la industria de la Unión.
(55)
Cabe señalar que, aunque el análisis se basa en campañas y no en años civiles, la metodología anterior no refleja necesariamente el consumo de los consumidores o usuarios industriales. En efecto, dado el carácter estacional de la principal materia prima (frutas frescas), es práctica habitual en el sector, tanto de los importadores como de los productores de la Unión, acumular existencias cuando las frutas frescas se enlatan, y vender los productos transformados a los distribuidores o a los usuarios industriales a lo largo de todo el año. Por tanto, el consumo puede, a veces, verse afectado por efectos de acumulación de existencias.
(56)
Así, durante el período considerado, el consumo de la Unión evolucionó del siguiente modo:
Cuadro 1
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Consumo de la Unión (toneladas)
66 487
72 618
90 207
44 523
Índice (2009/10 = 100)
100
109
136
67
(57)
Durante el período considerado, el consumo de cítricos de la Unión se mantuvo en un promedio ligeramente inferior a 70 000 toneladas. Sin embargo, hubo un pico de importaciones en 2011/12, seguido de una caída durante el período de investigación de reconsideración. Esta evolución refleja en realidad un efecto de acumulación de existencias y no tanto un aumento/disminución real del consumo, y se achaca al elevado nivel de las importaciones procedentes de China entre marzo y julio de 2012, período en el que las medidas no estaban en vigor (véase el considerando 2). El pico de las importaciones en 2011/12 se compensó con un menor volumen de importación durante el período de investigación de reconsideración y, por tanto, un menor consumo de la Unión.
(58)
Algunos importadores alegaron que no habían acumulado existencias. Alegaron también que, desde el 6 de octubre de 2011, fecha en la que el abogado general presentó su dictamen en el asunto C-338/10, estaban convencidos de que el Tribunal de Justicia anularía las medidas. En consecuencia, postergaron el despacho de aduana del producto afectado hasta que el Tribunal de Justicia dictó la sentencia.
(59)
En este contexto, cabe recordar que la acumulación de existencias puede definirse como la acumulación y almacenamiento de un suministro de reserva. Los datos de que dispone la Comisión muestran que se produjo un aumento masivo del volumen de importación del producto afectado desde la anulación de las medidas, el 22 de marzo de 2012, hasta julio de 2012: en una media de casi 9 000 toneladas al mes. A partir de ese momento y hasta el final del período de investigación de reconsideración, el nivel medio de las importaciones disminuyó a tan solo unas 1 650 toneladas al mes, esto es, unas 2 000 toneladas menos al mes respecto al volumen medio de las importaciones en el período previo a la anulación de las medidas. La Comisión llegó a la conclusión de que para alcanzar un volumen de importación mensual tan elevado en un período de tiempo tan reducido, los importadores habían tenido que acumular grandes cantidades del producto afectado. De hecho, así lo confirmaron algunos importadores, que reconocieron haber retrasado el despacho de aduana cuando tuvieron el convencimiento de que se anularían los derechos antidumping. Por tanto, hubo de rechazarse la alegación de que los importadores no practicaron la acumulación de existencias.
4.4. Importaciones en la Unión procedentes de China
(60)
Teniendo en cuenta que solo un grupo de exportadores chinos cooperó en la investigación y que ese grupo representaba en torno al 12 %-20 % (se da un margen por motivos de confidencialidad) del total de las importaciones procedentes de China durante el período de investigación de reconsideración, se llegó a la conclusión de que los datos de Eurostat (al nivel TARIC en caso necesario) constituían la mejor fuente de información y la más precisa en lo que concierne a los volúmenes y los precios de importación. No obstante, los precios individuales del exportador chino que cooperó también se examinaron.
4.4.1. Volumen y cuota de mercado
(61)
Durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de China y las cuotas de mercado correspondientes evolucionaron de la manera siguiente:
Cuadro 2
Importaciones procedentes de China
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Volumen de las importaciones (en toneladas)
47 235
41 915
59 613
19 294
Índice (2009/10 = 100)
100
89
126
41
Cuota de mercado
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Tras la imposición de medidas antidumping en 2008, el volumen de las importaciones procedentes de China siguió generalmente una tendencia a la baja. Se recuerda que las importaciones durante el período de investigación original (2006/07) ascendieron a 56 108 toneladas.
(63)
No obstante, como se ha explicado anteriormente, hubo un pico de importaciones en 2011/12. Se debió claramente a la anulación de las medidas antidumping en marzo de 2012. En efecto, al examinar la evolución mensual de las importaciones procedentes de China, según datos de Eurostat, se observa que, si bien solían fluctuar entre 2 000 y 6 000 toneladas, los niveles alcanzados entre marzo de 2012 y julio de 2012 se situaron entre 6 000 y 12 000 toneladas (una media de casi 9 000 toneladas al mes). A este respecto, cabe señalar que las medidas fueron anuladas en marzo de 2012 y se restablecieron en febrero de 2013, pero el registro se introdujo el 29 de junio de 2012 (10), lo que enfrió las importaciones.
(64)
Al igual que el volumen de importación, la cuota de mercado de China siguió una tendencia a la baja, del 71 % al 43 %, durante el período considerado. Incluso teniendo en cuenta el impacto del inusual volumen de las importaciones procedentes de China en 2011/12 y durante el período de investigación de reconsideración, la cuota de mercado disminuyó de aproximadamente el 70 % en 2009/10 a una media del 55 % en los años siguientes.
4.4.2. Precio y subcotización de precios
Cuadro 3
Importaciones procedentes de China
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Precio medio de importación (EUR/tonelada)
677
744
1 068
925
Índice (2009/10 = 100)
100
110
158
137
(65)
Tal como muestra el cuadro anterior, durante el período considerado los precios de las importaciones chinas aumentaron un 37 %. Cabe señalar, no obstante, que los precios aumentaron de forma significativa hasta el período 2011/12 y, a continuación, disminuyeron durante el período de investigación de reconsideración.
(66)
Puesto que el volumen de importación del único exportador que cooperó representaba solo un 12 %-20 % (se da un margen por motivos de confidencialidad) de las importaciones procedentes de China durante el período de investigación de reconsideración, se examinó también la existencia de subcotización de precios del conjunto de las exportaciones chinas sobre la base de las estadísticas sobre importación.
(67)
A tal fin, se compararon los precios de venta medios de los productores de la Unión que cooperaron a clientes no vinculados en el mercado de la Unión con los correspondientes precios cif (coste, seguro y flete) de las importaciones procedentes de China facilitados por Eurostat. Estos precios cif se ajustaron para cubrir los gastos relacionados con el despacho de aduana, a saber, el arancel aduanero y los costes posteriores a la importación.
(68)
Sobre esa base, la comparación reveló que, durante el período de investigación de reconsideración, los precios de las importaciones del producto afectado estaban subcotizados en un 4,8 % respecto a los precios de la industria de la Unión si en el cálculo se tiene en cuenta el impacto de los derechos antidumping en vigor. Sin embargo, el margen de subcotización no llega al 28 % si se tienen en cuenta los precios de importación sin derechos antidumping.
(69)
Si se consideran los precios de importación comunicados por el exportador chino que cooperó, debidamente ajustados, se obtiene un margen de subcotización del 14 % durante el período de investigación de reconsideración, teniendo en cuenta los derechos antidumping en vigor. Tras descontar el efecto de los derechos antidumping, el margen de subcotización alcanzó el 20 %. Cabe señalar que la mayoría de las exportaciones durante el período de investigación de reconsideración se produjeron cuando se anularon las medidas.
4.5. Importaciones en la Unión procedentes de otros terceros países
(70)
Durante el período considerado, las importaciones procedentes de otros terceros países nunca alcanzaron una cuota de mercado superior al 11,2 %. La mayoría de estas importaciones (al menos el 89 % durante el período considerado) procedían de Turquía.
Cuadro 4
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países (toneladas)
4 033
8 078
10 090
4 717
Índice (2009/10 = 100)
100
200
250
117
Cuota de mercado
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Situación económica de la industria de la Unión
(71)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, el examen de los efectos de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Unión incluyó una evaluación de todos los factores e indicadores económicos que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
(72)
Aunque los cinco productores de la Unión respondieron al cuestionario, se consideró que la respuesta de uno de ellos no podía utilizarse plenamente porque no se verificó sobre el terreno. El análisis se basa, por tanto, en la metodología siguiente.
(73)
Se evaluaron los indicadores macroeconómicos (producción, capacidad de producción, utilización de la capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado, empleo, productividad, crecimiento, magnitud de los márgenes de dumping y recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores) a escala de toda la industria de la Unión. La evaluación se basó en la información facilitada por los cuatro productores de la Unión que cooperaron plenamente. En el caso de que el productor cuya respuesta al cuestionario no se verificó, la evaluación se basó en los datos facilitados por dicho productor contrastados, en la medida de lo posible, con los datos incluidos en la denuncia y sus estados financieros auditados.
(74)
Se analizaron los indicadores microeconómicos (existencias, precios de venta, rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones, capacidad de reunir capital y salarios) de los cuatro productores de la Unión que cooperaron plenamente. El análisis se basó en su información, debidamente verificada durante una visita de inspección sobre el terreno.
4.6.1. Indicadores macroeconómicos
4.6.1.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
Cuadro 5
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Producción (toneladas)
11 815
33 318
29 672
28 763
Índice (2009/10 = 100)
100
282
251
243
Capacidad de producción (toneladas)
77 380
77 380
77 380
77 380
Índice (2009/10 = 100)
100
100
100
100
Utilización de la capacidad
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
La producción aumentó de forma significativa durante el período considerado, de unas 12 000 toneladas a casi 29 000 durante el período de investigación de reconsideración. En la campaña 2009/10 la producción fue reducida porque la industria de la Unión aún sufría los efectos de las importaciones objeto de dumping de mandarinas en conserva procedentes de China de la campaña anterior y del mantenimiento de existencias de la campaña anterior, cuando no estaban en vigor las medidas antidumping. La producción aumentó en la temporada 2010/11, una vez que las importaciones procedentes de China se vieron sometidas a las medidas antidumping en vigor.
(76)
Dado que la capacidad de producción de la Unión no varió durante el período, aumentó en consecuencia la utilización de la capacidad. No obstante, permaneció constantemente por debajo del 50 %.
(77)
Una asociación Europea de comerciantes alegó que desde 2012/13 un productor de la Unión había abandonado la producción y que otros dos tenían dificultados financieras. Por estas razones, se alegó que las cifras de producción y de capacidad/utilización de la producción se habían inflado artificialmente.
(78)
A este respecto, cabe recordar ante todo que la información recabada durante la investigación indicaba que todos los productores que formaban parte de la industria de la Unión habían producido en todas las campañas durante el período considerado. Por tanto, ha de rechazarse la primera alegación de que un productor abandonó la producción durante el período de investigación de reconsideración.
(79)
Por lo que respecta a las dificultades financieras de los productores de la Unión, uno de ellos sufrió, en efecto, un procedimiento de insolvencia durante el período considerado. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que la producción de dicho productor aumentó de forma significativa durante el período considerado, mientras que su capacidad seguía siendo la misma. Se llegó, por tanto, a la conclusión de que el procedimiento de insolvencia no afectó negativamente a la producción del productor. Por lo que respecta a los otros dos productores de la Unión, los procedimientos de insolvencia se produjeron después del período considerado. Ello confirma, de hecho, la conclusión (véanse los considerandos 96 a 98) sobre la reaparición real del perjuicio y la delicada situación en que se encontraba aún la industria de la Unión.
4.6.1.2. Volumen de ventas y cuota de mercado en la Unión
Cuadro 6
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Volumen de ventas (toneladas)
15 219
22 625
20 504
20 512
Índice (2009/10 = 100)
100
149
135
135
Cuota de mercado (del consumo de la Unión)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión a clientes no vinculados disminuyeron un 35 % durante el período considerado.
(81)
La cuota de mercado de la industria de la Unión siguió también una tendencia al alza durante el período considerado. Incluso teniendo en cuenta el efecto de la acumulación de existencias en el consumo de la Unión en 2011/12 y durante el período de investigación de reconsideración, la cuota de mercado aumentó de aproximadamente un 23 % al principio del período a una media del 35 % en los dos últimos años examinados.
4.6.1.3. Empleo y productividad
Cuadro 7
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Empleo
350
481
484
428
Índice (2009/10 = 100)
100
137
138
122
Productividad (toneladas por trabajador)
34
69
61
67
Índice (2009/10 = 100)
100
205
182
199
(82)
El empleo y la productividad mejoraron durante el período considerado, lo que refleja el aumento global de la producción y las ventas. El aumento de la productividad en la temporada 2010/11 estaba vinculado al aumento del volumen de producción debido a que las medidas antidumping alcanzaron su pleno efecto en ese período.
(83)
Las cifras de empleo indicadas anteriormente están expresadas en puestos equivalentes a tiempo completo y, por lo tanto, no indican el número absoluto de puestos de trabajo estacionales en juego. Para hacerse una idea de la cantidad de puestos de trabajo en juego, cabe señalar que la cifra registrada durante el período de investigación de reconsideración es de aproximadamente 2 400 empleos estacionales equivalentes a tiempo completo.
4.6.1.4. Crecimiento
(84)
La industria de la Unión consiguió crecer en el mercado de la Unión hasta 2011. Sin embargo, tan pronto se suprimieron las medidas contra China (véase el considerando 2) y las importaciones procedentes de este país inundaron el mercado de la Unión, la industria de la Unión perdió una parte importante de su cuota de mercado. Una vez que se restablecieron los derechos, la industria de la Unión pudo recuperar la cuota de mercado perdida, pero a costa de deteriorar su situación financiera.
4.6.1.5. Magnitud del dumping y recuperación tras el dumping anterior
(85)
El dumping se mantuvo a un nivel significativo durante el período de investigación de reconsideración, tal como se ha explicado en el punto 3.2.5 (véanse los considerandos 34 a 35).
(86)
Por lo que respecta al impacto del margen de dumping real en la industria de la Unión, dado el volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de China, dicha incidencia no puede considerarse insignificante. Conviene precisar que la industria de la Unión aún se está recuperando del dumping anterior, sobre todo en cuanto a utilización de la capacidad y rentabilidad (en comparación con la investigación original).
4.6.2. Indicadores microeconómicos
4.6.2.1. Existencias
Cuadro 8
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Existencias (toneladas)
2 020
2 942
7 257
9 729
Índice (2009/10 = 100)
100
146
359
482
(87)
Los productores de la Unión aumentaron considerablemente sus existencias en las dos últimas temporadas. Este aumento indica que la producción aumentó más que las ventas en el período considerado.
4.6.2.2. Precios de venta en la Unión
Cuadro 9
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Precios de venta unitarios medios (EUR/tonelada)
1 260
1 322
1 577
1 397
Índice (2009/10 = 100)
100
105
125
111
(88)
Durante el período considerado, la industria de la Unión consiguió aumentar sus precios de venta en la UE en un 11 %. Este aumento fue especialmente pronunciado hasta 2011/12, pero posteriormente los precios disminuyeron durante el período de investigación de reconsideración. Esta disminución se atribuye al elevado volumen de las importaciones procedentes de China entre marzo y julio de 2012, cuando las medidas no estaban en vigor, y a la subcotización de los precios del producto afectado de China respecto a los precios de la Unión.
4.6.2.3. Rentabilidad y flujo de caja
Cuadro 10
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Rentabilidad
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Durante el período considerado, la rentabilidad de la industria de la Unión mejoró significativamente en un primer momento, es decir, en el período 2010/11-2011/12. Sin embargo, durante el período de investigación de reconsideración, la industria de la Unión volvió a entrar en pérdidas.
(90)
La mejora de la rentabilidad se debió claramente a que la industria de la Unión consiguió aumentar su volumen de producción y de ventas, así como los precios de venta, en los años sucesivos a la imposición de las medidas antidumping. Volvió a tener pérdidas por la disminución de los precios de venta provocada por el súbito aumento de las importaciones procedentes de China a raíz de la anulación de los derechos por el Tribunal de Justicia de la UE.
(91)
En este contexto, conviene recordar que en el período de marzo a julio de 2012 se importó un volumen significativo de productos chinos libres de derechos antidumping. Por otra parte, se constató que los precios de las importaciones procedentes de China estaban netamente subcotizados respecto a los de la Unión durante el período de investigación de reconsideración, en particular una vez descontado el efecto de los derechos antidumping. Ello provocó una caída general de los precios que, a su vez, tuvo como consecuencia la entrada en pérdidas de la industria de la Unión.
Cuadro 11
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Flujo de caja (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Índice (2009/10 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Durante el período considerado, la evolución del flujo de caja corresponde básicamente a la evolución de la rentabilidad global de la industria de la Unión, combinada con el efecto del aumento de las existencias, en particular en los dos últimos años analizados.
4.6.2.4. Inversión, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital
Cuadro 12
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Inversiones (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Índice (2009/10 = 100)
100
131
749
75
Rendimiento de la inversión (activos neto)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Durante el período considerado, una parte de la industria de la Unión realizó inversiones de mantenimiento y optimización de la maquinaria de producción existente. La inversión aumentó especialmente en el período 2011/12, favorecida muy probablemente por el beneficio obtenido durante esa campaña y en el período inmediatamente anterior. La inversión la realizó principalmente un productor de la Unión para garantizar una fuente de suministro de materias primas, complementaria de las ya existentes, y mejorar el cumplimiento de las normas medioambientales. El rendimiento de las inversiones durante el período considerado se ajustó estrechamente a la tendencia de la rentabilidad.
(94)
Parte de la industria de la Unión tuvo dificultades para reunir capital durante el período considerado, pero consiguió finalmente reestructurar su deuda.
4.6.2.5. Salarios
Cuadro 13
2009/10
2010/11
2011/12
Período de investigación de reconsideración
Costes laborales por empleado (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Índice (2009/10 = 100)
100
93
91
98
(95)
Los salarios medios se mantuvieron relativamente estables durante el período considerado, mientras que el coste unitario de producción disminuyó.
4.7. Conclusión
(96)
El análisis del perjuicio muestra que la situación de la industria de la Unión mejoró durante el período considerado. La imposición de medidas antidumping a finales de 2008 permitió a la industria de la Unión recuperarse, lenta pero progresivamente, de los efectos perjudiciales del dumping y aprovechar mejor su potencial en el mercado de la Unión. El hecho de que la industria de la Unión se beneficiara de las medidas se refleja, sobre todo, en el aumento de su producción, de sus ventas y, sobre todo, de sus beneficios.
(97)
No obstante, la situación cambió durante el período de investigación de reconsideración. Las medidas quedaron anuladas en marzo de 2012 y se produjo un aumento masivo de las importaciones procedentes de China hasta junio de 2012, momento en el que las importaciones se sometieron a registro. Los importadores aprovecharon la anulación de los derechos antidumping para constituir existencias en 2011/12 y vender esos productos en el mercado de la UE a precios reducidos durante el período de investigación de reconsideración. Esa venta ejerció una presión considerable sobre los precios en el mercado de la UE e hizo que volviera a deteriorarse la situación financiera de la industria De hecho, la industria no tuvo más remedio que bajar sus precios para mantener su volumen de ventas. Esa situación, no obstante, tuvo graves consecuencias en la situación financiera.
(98)
La persistencia del perjuicio para la industria de la Unión la demuestra claramente una serie de indicadores financieros negativos, concretamente los de rentabilidad y flujo de caja, combinados con elevadas existencias y una escasa utilización de la capacidad. Este contexto no es favorable para las nuevas inversiones y el crecimiento.
(99)
Una asociación de comerciantes europea cuestionó las conclusiones sobre el perjuicio porque la evolución de los volúmenes de ventas, del empleo y de los precios de venta de la industria de la Unión, así como del nivel de inversión de un productor de la Unión, fue positiva durante el período considerado.
(100)
No obstante, esta alegación debe rechazarse. En efecto, según el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la lista de los indicadores económicos pertinentes que debe examinarse no es exhaustiva y ninguno de esos factores aisladamente ni varios de ellos en conjunto bastan necesariamente para obtener un juicio o criterio decisivo a la hora de analizar el impacto de las importaciones objeto de dumping en la industria de la Unión. Como se explica en el considerando 98, los indicadores propuestos por el demandante no eran determinantes en las conclusiones de la Comisión acerca del perjuicio para la industria de la Unión. La conclusión acerca de la continuación del perjuicio se basó más bien en la existencia de indicadores financieros negativos sobre la rentabilidad y el flujo de caja combinados con elevadas existencias y una escasa utilización de la capacidad.
5. PROBABILIDAD DE LA CONTINUACIÓN DEL PERJUICIO
5.1. Impacto del volumen previsto de las importaciones y efectos en el precio en caso de derogarse las medidas
(101)
En caso de derogarse las medidas, se prevé que aumente el volumen de las importaciones y se cause más perjuicio a la industria de la Unión. Esta conclusión se basa en los elementos siguientes.
(102)
El análisis anterior (véase el considerando 44) muestra que, aunque disminuyó considerablemente el volumen de exportación de China a la Unión después de la aplicación de medidas a finales de 2008, los productores chinos siguen produciendo cantidades significativas del producto afectado, destinadas en su mayoría a la exportación.
(103)
Teniendo en cuenta los volúmenes y los precios previstos, es evidente que el mercado de la Unión sigue siendo atractivo para los productores exportadores chinos. En primer lugar, en términos de volumen, el mercado de la Unión es el tercer mayor mercado del mundo para las mandarinas en conserva chinas. Por otra parte, la evolución después de la anulación de las medidas pone de manifiesto que los exportadores chinos están en condiciones de exportar rápidamente cantidades significativas del producto afectado al mercado de la Unión, incluso sin necesidad de reorientar sus ventas desde otros mercados. A este respecto, cabe señalar por último que los datos de las importaciones obtenidos en la investigación original muestran que China puede exportar fácilmente al mercado de la Unión más de 60 000 toneladas por campaña, lo que corresponde a casi un 90 % de la media del consumo de la Unión en el período considerado.
(104)
Si China aumentara sus exportaciones a la UE tras derogarse las medidas, se produciría muy probablemente una disminución general de los precios en el mercado de la UE a medio plazo. Como se explica más adelante, la situación de los productores de la UE sería entonces aún más difícil.
(105)
En segundo lugar, en lo que concierne a los precios, la base de datos (11) china pone de manifiesto que, en el pasado, China exportó cantidades significativas a países no pertenecientes a la UE a precios inferiores a los precios de exportación a la UE. Durante el período de investigación de reconsideración, las exportaciones a esos países no pertenecientes a la UE ascendieron a unas 20 000 toneladas, lo que equivale al 71 % de la producción total de la industria de la Unión. Debido al atractivo del mercado de la UE en términos de precios, se llegó a la conclusión de que, si se derogaran las medidas, los exportadores chinos probablemente reorientarían ese volumen hacia el mercado de la Unión, que es más lucrativo.
(106)
Por otra parte, el análisis anterior (véanse los considerandos 68 y 69) demuestra que los precios de las importaciones en el mercado de la Unión procedentes de China durante el período de investigación de reconsideración estaban netamente subcotizados respecto a los precios de los productores de la Unión, sobre todo si se descuenta el efecto de los derechos antidumping. Aunque esos precios aumentaron en 2011/12, cuando estaban en vigor las medidas, según datos de Eurostat seguían siendo muy inferiores a los precios de la UE. Según esos datos, la diferencia en 2011/12 era de hecho comparable a la del período de investigación de reconsideración.
(107)
La competitividad en el mercado de los cítricos preparados o conservados se basa esencialmente en los precios. El hecho de que se suelan vender cantidades relativamente grandes acentúa aún más esta particularidad. La importación en el mercado de la Unión de cantidades significativas del producto afectado a precios bajos y objeto de dumping tendría repercusiones directas en el nivel general de los precios en el mercado de la Unión, lo que daría lugar a una bajada general de los precios.
(108)
La anulación de los derechos antidumping al final del período considerado ilustra perfectamente lo que sucedería si expiraran las medidas.
(109)
Tan pronto como el Tribunal de Justicia de la UE anuló las medidas y hasta que las importaciones quedaron sujetas a registro, aumentó de forma rápida y significativa el volumen de las importaciones procedentes de China. La importación masiva del producto a bajo precio en el mercado de la Unión obligó a los productores a bajar sus precios para mantener su posición en cuanto a volumen de ventas y de producción, a raíz de lo cual entraron en pérdidas.
(110)
Esta situación es consecuencia de cinco meses de importaciones libres de derechos antidumping. Las repercusiones para la industria de la Unión serían aún más graves si expiraran las medidas. Si volvieran a importarse grandes cantidades de productos a bajo precio, con toda probabilidad aumentaría el perjuicio para la industria de la Unión. Los productores de la Unión sufrirían una caída de sus volúmenes de producción y venta y un descenso de los precios, lo que aumentaría sus pérdidas. Un cálculo basado en los datos presentados en el punto 4.4.2 (véanse los considerandos 68 y 69), pero sin derechos antidumping, apunta a una subcotización superior al 20 %.
(111)
Una asociación europea de comerciantes alegó que la industria de la Unión no sufriría perjuicio si se derogaran las medidas porque en el futuro era de esperar una disminución de las importaciones del producto afectado. Esta alegación se basa en los argumentos expuestos a continuación: En primer lugar, que en el futuro aumentarán el consumo interno de frutas frescas en China y las exportaciones chinas de frutas frescas a Rusia. En segundo lugar, que también se espera que aumente el consumo interno de mandarinas en conserva. En tercer lugar, que las estadísticas de Eurostat corroboran lo anterior, ya que muestran una disminución de la importación de los productos afectados desde la temporada 2012/13
(112)
No obstante, estas alegaciones deben rechazarse por los motivos siguientes:
a)
En primer lugar, incluso si fuera de esperar un aumento del consumo interno y de la exportación de frutas frescas de China, según los datos disponibles se calcula que la producción china también aumentaría en proporciones comparables (12). Se concluye, por tanto, que la disponibilidad de frutas frescas para la industria conservera china no resultará afectada de forma significativa en la campaña 2013/14.
b)
En segundo lugar, en el considerando 44 se concluyó que el consumo interior chino de mandarinas en conserva se situaría en torno a 100 000 toneladas por campaña, y nada indica que esa cifra vaya a aumentar en el futuro. Las demandantes tampoco ofrecieron pruebas de que fuera a aumentar el consumo.
c)
Con respecto al tercer argumento, cabe recordar que una explicación razonable de la disminución de las importaciones del producto afectado en la temporada 2012/13 (período de investigación de reconsideración) podría ser el efecto de la acumulación de existencias a raíz de las masivas importaciones que se produjeron durante los cinco primeros meses de la temporada 2011/12, después de la anulación de las medidas (véase el considerando 59).
(113)
La misma asociación europea de comerciantes alegó también que la presencia de mayores cantidades de frutas frescas en el mercado de la Unión, presumiblemente a causa del embargo ruso, reduciría los precios de dichas frutas y permitiría a la industria de la Unión mejorar su competitividad.
(114)
Sin embargo, esta alegación es puramente especulativa y no se basa en ningún dato. Incluso si disminuyera el precio de las materias primas en el futuro, no se considera motivo suficiente para no poner fin a los efectos negativos que las importaciones objeto de dumping tienen en la situación de la industria de la Unión. Se considera, en efecto, que si no se mantienen las medidas, volverán a producirse importaciones objeto de dumping de cantidades significativas del producto afectado que perjudicarán a la industria de la Unión. En cualquier caso, ello impediría a la industria de la Unión aprovechar plenamente los efectos positivos de toda futura disminución del precio de sus materias primas. Se rechaza, por tanto, esta alegación.
5.2. Conclusión
(115)
Con arreglo a lo expuesto anteriormente, se concluye que la derogación de las medidas aplicadas a las importaciones procedentes de China daría lugar, con toda probabilidad, a la continuación del perjuicio para la industria de la Unión.
6. INTERÉS DE LA UNIÓN
6.1. Introducción
(116)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses en juego, es decir, los de la industria de la Unión, por un lado, y los de los importadores y otras partes, por otro.
(117)
Cabe recordar que en la investigación original se consideró que la adopción de medidas no era contraria al interés de la Unión. Además, el hecho de que la presente investigación sea una reconsideración, en la que se analiza, por tanto, una situación en la que ya han estado en vigor medidas antidumping, permite evaluar cualquier efecto negativo excesivo de las medidas antidumping actuales para las partes afectadas.
(118)
Partiendo de esta base, se examinó si, a pesar de las conclusiones sobre la probabilidad de la continuación del dumping perjudicial, el mantenimiento de las medidas en este caso concreto iría en contra del interés de la Unión.
6.2. Interés de la industria de la Unión
(119)
La industria de la Unión, compuesta por cinco productores de zonas rurales de España, ganó cuota de mercado y pudo aumentar el precio del producto afectado hasta un nivel que le permitió volver a una situación de equilibrio o de ganancia en este sector en los momentos del período considerado en que las medidas estuvieron en vigor. El volumen de producción y las cifras de empleo mejoraron en igual medida. En caso de derogarse las medidas, la industria de la Unión se encontraría en una situación mucho peor que la descrita anteriormente (con la probable reaparición del perjuicio), en cuanto a disminución de los precios de venta y aumento de las pérdidas (véase el considerando 110). Se frenarían también las nuevas inversiones destinadas a consolidar las empresas y a mejorar su competitividad en el mercado del producto afectado. La continuación de las medidas redundaría en beneficio de la industria de la Unión y ayudaría a aprovechar en mayor medida su potencial en un mercado de la Unión caracterizado por la recuperación de la competitividad.
6.3. Interés de los importadores, comerciantes y minoristas
(120)
Como se indicó en el considerando 10, en vista del número aparentemente elevado de importadores no vinculados, se recurrió al muestreo. Los importadores están situados principalmente en Alemania, pero también en otros países como el Reino Unido, los Países Bajos y la República Checa, entre otros.
(121)
Dos empresas que importaron el producto afectado durante el período considerado cooperaron en la investigación. El negocio acumulado relacionado con los cítricos conservados de estas partes representaba el 3,8 % de su volumen de negocios global. Incluso si el negocio relacionado con los cítricos conservados no es el más rentable para estos importadores, es inherente a su actividad económica, que consiste en ofrecer una gama muy amplia de productos a determinados clientes (por ejemplo, cadenas de supermercados) para obtener grandes contratos en los que los productos menos rentables son compensados por la venta de otros productos y economías de escala.
(122)
No ha habido indicaciones de que la continuación de las medidas fuera a tener algún efecto negativo en la actividad de los dos importadores. No dependen de este producto, y la cadena de suministro se adaptó a los costes derivados del derecho antidumping. Por otra parte, como muestra la investigación, las medidas no cierran el mercado de la Unión a los exportadores chinos, puesto que el producto afectado fue importado en cantidades significativas durante el período considerado a pesar de las medidas.
(123)
Otro importador alegó que los derechos antidumping afectaban a su negocio de comercialización de cítricos conservados. A falta de datos verificables facilitados por ese importador, se considera que el efecto negativo que la continuación de las medidas antidumping pudiera tener para estas partes no sería superior al efecto positivo de las medidas para la industria de la Unión.
(124)
Algunas partes señalaron una falta de capacidad de producción de la industria de la Unión. Conviene tener en cuenta que la no continuación de los derechos podría dar lugar a una situación en la que la fuente de suministro alternativa se viera obligada a cerrar sus actividades, dejando a los importadores con una única fuente de suministro (las importaciones procedentes de China). Se recuerda, sin embargo, que las cadenas de supermercados y los minoristas valoran la seguridad de suministro de sus negocios. De hecho, uno de ellos se mostró favorable al mantenimiento de las medidas para que haya competencia y al menos dos fuentes de suministro. Además, la industria de la Unión, que aún sigue muy lejos de alcanzar un nivel de utilización satisfactorio de su capacidad, tiene capacidad para seguir abasteciendo el mercado de la Unión una vez restablecida la competencia. El hecho de que la industria de la Unión no satisfaga actualmente el 100 % de las necesidades de la Unión no puede justificar prácticas de competencia desleal de los exportadores chinos o, en este caso, la supresión de las medidas.
(125)
Una asociación europea de comerciantes alegó que el mantenimiento de las medidas limitaría indebidamente el desarrollo normal del negocio de sus miembros, una parte significativa del cual estaba relacionada con la comercialización del producto afectado. A este respecto, cabe señalar que la finalidad de los derechos antidumping es corregir las prácticas comerciales desleales, es decir, el dumping, y no restringir el negocio. Se recuerda que la Comisión llegó a la conclusión de que en este caso aún era necesario mantener las medidas.
6.4. Interés de los usuarios
(126)
A efectos del análisis, los usuarios se dividieron en dos categorías: por una parte, los hogares; y, por otra, los usuarios profesionales o industriales activos en sectores como la producción de bebidas, confituras, yogures, repostería o servicios de catering.
(127)
Ninguna parte perteneciente a alguna de estas categorías o que represente sus intereses se dio a conocer ni cooperó en modo alguno en la investigación.
(128)
Un importador alegó que los derechos antidumping impuestos al producto afectado irían en contra de la competencia y, por tanto, del interés de los consumidores de la Unión. Esta alegación no se justificó con ninguna prueba.
(129)
Teniendo en cuenta el peso limitado que el producto afectado puede tener en el presupuesto de un hogar medio de la Unión, no hay pruebas de que el eventual aumento de los precios de consumo derivado del mantenimiento de las medidas supere el efecto positivo de las medidas para la industria de la Unión.
(130)
Aunque no puede negarse que el mantenimiento de los derechos puede, en teoría, reducir los márgenes de algunos usuarios industriales o profesionales, no hay prueba alguna de que los costes derivados del producto afectado (en comparación con sus costes totales) sean significativos. Cualquier efecto negativo del mantenimiento de las medidas sobre esta categoría de usuarios no resultaría desproporcionado.
6.5. Interés de los proveedores
(131)
Tanto los proveedores individuales de fruta fresca a la industria de la Unión como una asociación de estos proveedores indicaron que las medidas beneficiaban a sus intereses y favorecían también las nuevas inversiones y el empleo. La fruta vendida a los productores de la Unión constituye una importante fuente de ingresos complementaria para los proveedores, sin la cual podrían producirse graves perturbaciones en el sector agrícola en las regiones españolas afectadas. Se calcula que el número de miembros de cooperativas afectados sería de 2 000 solo en la región de Valencia. Por lo que respecta al empleo estacional, por ejemplo para la recogida, el transporte y el almacenamiento de la fruta, se calcula que resultarían afectados al menos 2 500 empleos en las regiones de Valencia y Murcia juntas.
(132)
De los datos presentados por la Asociación de proveedores españoles se desprende que si las importaciones procedentes de China superan las 60 000 toneladas, algo que ya sucedió dos veces durante la investigación original, los proveedores probablemente se encontrarán en una situación en la que no podrían vender la totalidad del volumen de satsumas destinado a la industria conservera de la Unión.
(133)
Una asociación europea de comerciantes alegó que los proveedores podrían beneficiarse de subvenciones para deshacerse de las frutas que no pudieron exportar por el embargo de Rusia. No obstante, no presentó ninguna prueba de solicitud de subvenciones. Además, las subvenciones, en su caso, solo se habrían concedido para la fruta no vendida destinada a ser exportada a Rusia, pero no para la no vendida a la industria de la Unión a causa del perjuicio causado por el producto afectado después de la expiración de las medidas. Se rechaza, por tanto, esta alegación.
6.6. Conclusión
(134)
La investigación ha puesto de manifiesto que las medidas antidumping existentes no cerraron el mercado a las importaciones procedentes de China y que dichas medidas contribuyeron a la recuperación de la industria de la Unión. Como este proceso de recuperación aún no ha terminado, el mantenimiento de las medidas es favorable al interés de la industria de la Unión. Si se dejaran expirar las medidas, se interrumpiría este proceso de recuperación, no se alcanzarían unos precios rentables y la industria de la Unión sufriría grandes pérdidas. Por otra parte, se pondrían en peligro una fuente de ingresos complementaria para los miembros de numerosas cooperativas y el empleo de muchos trabajadores estacionales de varias zonas rurales, en las que no existen muchas otras opciones de trabajo.
(135)
A partir de la información disponible, las medidas existentes parecen no haber tenido ningún efecto negativo importante en la situación económica de los importadores de la Unión que cooperaron en la investigación. A la luz de los datos disponibles, el impacto de las medidas en las demás partes que se dieron a conocer o en los importadores, los comerciantes, los usuarios y los minoristas tampoco puede considerarse significativo. El eventual aumento de precios derivado del mantenimiento de las medidas antidumping no parece desproporcionado si lo comparamos con el beneficio obtenido por la industria de la Unión una vez eliminada la distorsión del comercio causada por las importaciones objeto de dumping.
(136)
Teniendo en cuenta todos los factores expuestos en los considerandos anteriores, se concluye que no existen razones perentorias para no mantener las medidas antidumping actuales.
7. MEDIDAS ANTIDUMPING
(137)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones por los que se concluye que es adecuado mantener las medidas existentes. Se les concedió también un plazo para formular observaciones después de ser informadas. Las observaciones y comentarios se tuvieron debidamente en cuenta en casos justificados.
(138)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinadas frutas conservadas procedentes de China por un período adicional de cinco años.
(139)
Algunas partes alegaron que unas medidas cuantitativas (un sistema de cuotas) serían preferibles a las medidas antidumping. Esta alegación no puede aceptarse, puesto que según el Reglamento de base no puede cambiarse la forma de las medidas en una investigación de reconsideración por expiración. Esta alegación tampoco afecta a las conclusiones alcanzadas en el marco de la presente investigación, a saber, que se cumplen las condiciones para mantener las medidas antidumping.
(140)
Una empresa puede solicitar la aplicación de estos tipos de derecho antidumping individuales si cambia posteriormente el nombre de su entidad. La solicitud deberá dirigirse a la Comisión (13). La solicitud deberá incluir toda la información pertinente necesaria para demostrar que el cambio no afecta al derecho de la empresa a beneficiarse del tipo de derecho que se le aplica. En caso de que el cambio de nombre de la empresa no afecte a su derecho a beneficiarse del tipo de derecho que se le aplica, se publicará en el Diario Oficial de la Unión Europea un anuncio en el que se informará sobre el cambio de nombre.
(141)
El Comité establecido de acuerdo con el artículo 15, apartado 1, no ha emitido ningún dictamen.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de mandarinas preparadas o conservadas (incluidas las tangerinas y satsumas), clementinas, wilkings y demás híbridos similares de cítricos, sin alcohol añadido, incluso con azúcar u otro edulcorante, según se definen en la partida 2008 de la NC, clasificados actualmente en los códigos NC 2008 30 55, 2008 30 75 y ex 2008 30 90 (códigos TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 y 2008309069) y originarios de la República Popular China.
2. El importe del derecho antidumping definitivo aplicable a los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas que figuran a continuación será el siguiente:
Empresa
EUR/tonelada de peso neto del producto
Código TARIC adicional
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang y su productor vinculado Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang, Hubei
490,7
A888
Productores exportadores que colaboraron y fueron incluidos en la muestra tal como se establece en el anexo
499,6
A889
Todas las demás empresas
531,2
A999
Artículo 2
1. En caso de que las mercancías hayan sido dañadas antes de su despacho a libre práctica y, por lo tanto, el precio pagado o pagadero se haya calculado proporcionalmente para determinar su valor en aduana conforme al artículo 145 del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión (15), se reducirá el importe del derecho antidumping, calculado sobre la base del artículo 1, en un porcentaje que corresponda al cálculo proporcional del precio realmente pagado o pagadero.
2. Salvo que se disponga otra cosa, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 3
Podrá modificarse el artículo 1, apartado 2, añadiendo un nuevo productor exportador a la lista de empresas que cooperaron no incluidas en la muestra y, en consecuencia, sujetas al tipo de derecho medio ponderado de 499,6 EUR por tonelada de peso neto del producto, en caso de que cualquier nuevo productor exportador de la República Popular China presente pruebas suficientes a la Comisión de que:
a)
no exportó a la Unión el producto descrito en el artículo 1, apartado 1, durante el período de investigación de reconsideración (del 1 de octubre de 2012 al 30 de septiembre de 2013) ni durante el período de investigación original (del 1 de octubre de 2006 al 30 de septiembre de 2007);
b)
no está vinculado a ninguno de los productores exportadores de la República Popular China que están sujetos a las medidas establecidas por el presente Reglamento, y
c)
no ha exportado realmente el producto afectado a la Unión ni ha contraído una obligación contractual irrevocable de exportar una cantidad significativa a la Unión después del final del período de investigación de reconsideración.
Artículo 4
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 10 de diciembre de 2014.