NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 611/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o programy na podporu odvětví olivového oleje a stolních oliv
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 30 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V článku 29 nařízení (EU) č. 1308/2013 jsou stanovena pravidla týkající se pracovních programů na podporu odvětví olivového oleje a stolních oliv. Tato pravidla je třeba doplnit, aby bylo zaručeno účelné a účinné využívání podpory Unie. Tato nová pravidla by měla nahradit pravidla, jež byla stanovena nařízením Komise (ES) č. 867/2008 (2), a která je tedy třeba zrušit.
(2)
Aby bylo možné pracovní programy účinné provádět, je třeba stanovit, aby finanční prostředky Unie byly přidělovány poměrně k délce jejich trvání a zároveň bylo zajištěno, že roční výdaje na provádění schválených pracovních programů nepřekročí částku stanovenou v čl. 29 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.
(3)
V zájmu zajištění celkové soudržnosti činností uznaných organizací producentů, uznaných sdružení organizací producentů a uznaných mezioborových organizací (dále jen „přijímající organizace“) je vhodné upřesnit druhy opatření způsobilých pro financování z prostředků Unie a druhy nezpůsobilých činností. Rovněž je třeba upřesnit způsoby předkládání pracovních programů a kritéria pro výběr těchto programů. Dotyčné členské státy by měly mít možnost stanovit dodatečná kritéria způsobilosti, aby lépe přizpůsobily opatření skutečným podmínkám v odvětví oliv v jednotlivých státech.
(4)
S přihlédnutím k získaným zkušenostem je třeba stanovit strop pro financování z prostředků Unie, přinejmenším pro oblasti týkající se zlepšení dopadu pěstování oliv na životní prostředí, zvýšení konkurenceschopnosti pěstování oliv prostřednictvím modernizace a vysledovatelnosti, certifikace a ochrany jakosti olivového oleje a stolních oliv, zejména prostřednictvím kontroly jakosti olivových olejů prodávaných konečným spotřebitelům, aby tak bylo zajištěno provedení minimálního počtu opatření v citlivých a prioritních oblastech.
(5)
Aby byly pracovní programy provedeny v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1308/2013 a aby bylo zajištěno účinné řízení režimu podpory přijímajících organizací, je třeba určit pravidla pro žádosti o schválení, výběr a schvalování pracovních programů.
(6)
V článku 231 nařízení (EU) č. 1308/2013 se stanoví, že na víceleté programy přijaté před 1. lednem 2014 se po vstupu tohoto nařízení v platnost i nadále vztahují příslušná ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (3) až do ukončení jejich platnosti. Je tudíž třeba stanovit, že nařízení (ES) č. 867/2008 se nadále použije v případě pracovních programů probíhajících ke dni, kdy toto nařízení vstoupí v platnost,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví pravidla, jimiž se doplňuje nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o opatření způsobilá pro financování z prostředků Unie, minimální přidělení finančních prostředků Unie konkrétním oblastem členskými státy a kritéria a způsoby schvalování pracovních programů v odvětví olivového oleje a stolních oliv.
Článek 2
Finanční příspěvek Unie
Členské státy dbají na to, aby finanční příspěvek Unie stanovený v článku 29 nařízení (EU) č. 1308/2013 byl přidělen poměrně k délce trvání pracovních programů, jež je v uvedeném článku stanovena, a zajistí, že roční výdaje na provádění schválených pracovních programů nepřekročí částku stanovenou v odstavci 2 uvedeného článku.
Článek 3
Opatření způsobilá k financování z prostředků Unie
1. Opatření způsobilá k financování z prostředků Unie podle čl. 29 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013:
a)
v oblasti sledování a řízení trhu v odvětví olivového oleje a stolních oliv:
i)
shromažďování údajů o daném odvětví a trhu v souladu se specifikacemi stanovenými příslušnými vnitrostátními orgány pro metody, geografickou reprezentativnost a úroveň přesnosti,
ii)
realizace studií na témata spojená s ostatními opatřeními stanovenými v pracovních programech dotčených přijímacích organizací;
b)
v oblasti zmírnění dopadu pěstování oliv na životní prostředí:
i)
provádění společných činností zaměřených na udržování olivových hájů s vysokým přínosem pro životní prostředí ohrožených zánikem, v souladu s podmínkami stanovenými příslušnými vnitrostátními orgány na základě objektivních kritérií, zejména pokud jde o regionální produkční oblasti, které mohou být způsobilé, jakož i o plochu a minimální počet producentů olivového oleje, kteří se musí činností účastnit, aby byla zajištěna jejich účinnost,
ii)
vypracování správných zemědělských postupů pro pěstování olivovníků na základě environmentálních kritérií přizpůsobených místním poměrům, jakož i jejich šíření mezi pěstiteli oliv a sledování jejich používání v praxi,
iii)
opatření týkající se praktické demonstrace technik umožňujících nahradit chemické prostředky při potírání mouchy olivové, jakož i opatření pro sezonní pozorování vývoje této populace,
iv)
opatření týkající se praktické demonstrace metod pěstování oliv mající za cíl ochranu životního prostředí a péči o krajinu, jako je ekologické, nízkonákladové a integrované zemědělství a ochrana půd prostřednictvím omezování eroze,
v)
opatření na ochranu odolných odrůd a ohrožených odrůd;
c)
v oblasti zvýšení konkurenceschopnosti pěstování oliv prostřednictvím modernizace:
i)
zlepšení stavu zavlažovacích systémů a pěstitelských technik,
ii)
náhrada málo rodících olivovníků olivovníky novými,
iii)
odborná příprava producentů týkající se nových pěstitelských technik,
iv)
odborná příprava a komunikace;
d)
v oblasti zkvalitnění produkce olivového oleje a stolních oliv:
i)
v souladu s technickými specifikacemi stanovenými příslušnými vnitrostátními orgány zlepšování podmínek pro pěstování, sklizeň, dodávky a skladování oliv před zpracováním,
ii)
odrůdové zlepšení olivových hájů v jednotlivých zemědělských podnicích, pokud přispívají k cílům pracovních programů,
iii)
zlepšení podmínek skladování olivového oleje a stolních oliv, využívání zbytků po produkci olivového oleje a stolních oliv a zlepšení podmínek stáčení olivového oleje do lahví,
iv)
technická podpora produkci, odvětví zpracování olivového oleje, podnikům produkujícím stolní olivy, lisovnám oleje a balírnám v aspektech spojených s jakostí produktů,
v)
zřizování a zlepšování laboratoří pro analýzu panenského olivového oleje,
vi)
odborná příprava odborných komisí posuzovatelů organoleptických vlastností panenského olivového oleje a stolních oliv;
e)
v oblasti sledovatelnosti, osvědčení a ochrany jakosti olivového oleje a stolních oliv, zejména prostřednictvím kontroly jakosti olivových olejů prodávaných konečným spotřebitelům:
i)
zřizování a řízení systémů umožňujících sledování produktů od pěstitele oliv až po balení a označování v souladu se specifikacemi stanovenými příslušnými vnitrostátními orgány,
ii)
zřizování a řízení systémů osvědčení jakosti, založených na systému analýzy rizik a kontroly kritických bodů, v souladu s technickými specifikacemi stanovenými příslušnými vnitrostátními orgány,
iii)
zřizování a řízení systémů monitorování shody s normami posuzování původu, jakosti a uvádění na trh olivového oleje a stolních oliv, v souladu s technickými specifikacemi stanovenými příslušnými vnitrostátními orgány;
f)
v oblasti šíření informací o opatřeních prováděných přijímajícími organizacemi za účelem zkvalitnění olivového oleje a stolních oliv:
i)
šíření informací o opatřeních prováděných přijímajícími organizacemi v oblastech uvedených v písmenech a) až e),
ii)
vytvoření a správa internetových stránek o opatřeních prováděných přijímajícími organizacemi v oblastech uvedených v písmenech a) až e).
2. Pokud jde o opatření stanovená v odst. 1 písm. c) bodě ii) a písm. d) bodě ii), členské státy se ujistí, že byla přijata vhodná opatření pro zpětné získání investice nebo její zbytkové hodnoty, pokud daný podnik vystoupí z organizace producentů, jíž je členem.
3. Členské státy mohou přijmout dodatečné podmínky upřesňující způsobilá opatření, jež však neznemožní jejich navrhování nebo provádění.
4. V souladu s článkem 155 nařízení (EU) č. 1308/2013 může být externí zajištění opatření organizace producentů nebo sdružení organizací producentů povoleno v případě opatření uvedených v odst. 1 písm. b), c) a d) za těchto podmínek:
a)
pro provedení příslušného opatření se uzavře písemná smlouva mezi organizací producentů nebo sdružením organizací producentů a jiným subjektem. Organizace producentů nebo sdružení organizací producentů nesou však nadále odpovědnost za provedení tohoto opatření, celkovou kontrolu řízení a obecný dohled nad plněním uvedené písemné smlouvy;
b)
aby bylo možné vykonávat účinnou kontrolu řízení a účinný dohled, smlouva uvedená v písmenu a):
i)
umožňuje organizaci producentů nebo sdružení organizací producentů, aby vydávaly závazné pokyny, a zahrnuje ustanovení umožňující, aby organizace nebo sdružení odstoupily od smlouvy, pokud poskytovatel služeb nedodržuje lhůty a podmínky uvedené dohody,
ii)
stanoví lhůty a podrobné podmínky, včetně sdělovací povinnosti a lhůt, díky nimž organizace producentů nebo sdružení organizací producentů budou moci posuzovat a vykonávat skutečnou kontrolu nad externě zajišťovanými opatřeními.
Článek 4
Činnosti a náklady, jež nejsou způsobilé k financování z prostředků Unie
1. Níže uvedené činnosti nejsou na základě článku 29 nařízení (EU) č. 1308/2013 způsobilé k financování z prostředků Unie:
a)
činnosti, na něž se vztahuje financování z prostředků Unie jiné než podle článku 29 nařízení (EU) č. 1308/2013;
b)
činnosti zaměřené na přímé zvýšení produkce, skladovací nebo zpracovatelské kapacity;
c)
činnosti spojené s nákupem nebo skladováním olivového oleje nebo stolních oliv nebo činnosti mající dopad na jejich ceny;
d)
činnosti spojené s podporou propagace olivového oleje nebo stolních oliv;
e)
činnosti spojené s vědeckým výzkumem s výjimkou šíření výsledků výzkumu podnikům působícím v odvětví oliv;
f)
činnosti, jež by mohly narušovat hospodářskou soutěž v ostatních hospodářských činnostech přijímajících organizací;
g)
činnosti spojené s potíráním mouchy olivové s výjimkou opatření stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. b) bodu iii).
2. V zájmu dodržování pravidla stanoveného v odst. 1 písm. a) se přijímající organizace písemně zavazují svým jménem a jménem svých členů, že se pro činnosti skutečně financované podle článku 29 nařízení (EU) č. 1308/2013 vzdávají jakéhokoli financování z jiného režimu podpor z prostředků Unie.
3. Při provádění opatření uvedených v článku 3 nejsou pro financování z prostředků Unie způsobilé náklady vyplývající z:
a)
úhrad (zvláště ve formě ročních splátek) úvěrů čerpaných pro opatření provedené zcela nebo zčásti před začátkem pracovního programu;
b)
plateb přijímajícím organizacím, které se účastní zasedání a vzdělávacích programů, jakožto náhrada za uniklé příjmy;
c)
výdajů souvisejících s administrativními náklady a náklady na zaměstnance, jež hradí členské státy a organizace využívající podpory EZZF na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (4);
d)
nákupu nezastavěného pozemku;
e)
nákupu použitého vybavení;
f)
nákladů spojených s leasingovými smlouvami, jako jsou např. daně, úroky a náklady na pojištění;
g)
nájmu, pokud je upřednostněn před nákupem, a nákladů na provoz pronajatého majetku.
4. Členské státy mohou přijmout dodatečné podmínky upřesňující nezpůsobilé činnosti a náklady uvedené v odstavcích 1 a 3.
Článek 5
Rozdělení prostředků Unie
1. Na úrovni každého členského státu je alespoň 20 % částky finanční podpory Unie dostupné podle článku 29 nařízení (EU) č. 1308/2013 určeno pro oblast uvedenou v čl. 3 odst. 1 písm. b), alespoň 15 % uvedené částky finanční podpory Unie je určeno pro oblast uvedenou v čl. 3 odst. 1 písm. c) a alespoň 10 % uvedené částky finanční podpory Unie je určeno pro oblast uvedenou v čl. 3 odst. 1 písm. e).
2. Pokud není minimální procentní podíl stanovený v odstavci 1 zcela využit v oblastech uvedených v odstavci 1, nemohou být tyto nevyužité částky převedeny na jiné oblasti činnosti, ale vracejí se do rozpočtu Unie.
Článek 6
Kritéria pro výběr a způsobilost pracovních programů
1. Členský stát vybírá pracovní programy uvedené v čl. 29 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 na základě těchto kritérií:
a)
všeobecné kvality programu a jeho souladu s cíli a prioritami odvětví oliv v dané regionální produkční oblasti, stanovenými dotyčným členským státem;
b)
finanční důvěryhodnosti a dostatečnosti finančních zdrojů přijímajících organizací pro účely provádění navržených opatření;
c)
rozsahu regionální oblasti, na niž se vztahuje pracovní program;
d)
rozmanitosti hospodářské situace v dané regionální oblasti, jež je zohledněno v pracovním programu;
e)
existence více oblastí a výše finančního příspěvku přijímajících organizací;
f)
kvantitativních a kvalitativních ukazatelů výkonnosti umožňujících hodnocení programu při jeho provádění a hodnocení ex-post, stanovených jednotlivými členskými státy;
g)
hodnocení programů, které byly případně předtím provedeny přijímajícími organizacemi v rámci nařízení Komise (ES) č. 1334/2002 (5), nařízení Komise (ES) č. 2080/2005 (6) nebo nařízení (ES) č. 867/2008.
Členský stát vezme v úvahu rozdělení žádostí mezi různé druhy přijímajících organizací v každé regionální oblasti.
2. Členský stát zamítne pracovní programy, které jsou neúplné, obsahují nepřesné informace nebo zahrnují jednu z nezpůsobilých činností stanovených v článku 4.
Článek 7
Začátek a schvalování pracovních programů
1. První tříleté období pracovních programů uvedené v čl. 29 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 začíná dne 1. dubna 2015. Další období začnou vždy po třech letech dne 1. dubna.
2. Každá přijímající organizace schválená podle nařízení (EU) č. 1308/2013 může podat žádost o schválení jednoho pracovního programu k datu stanovenému členským státem, avšak nejpozději do 15. února každého roku.
3. Žádost o schválení musí obsahovat:
a)
identifikační údaje dané přijímající organizace;
b)
informace o kritériích pro výběr stanovených v čl. 6 odst. 1;
c)
popis, zdůvodnění a časový plán provedení každého navrhovaného opatření;
d)
plánované výdaje rozepsané podle jednotlivých opatření a oblastí uvedených v čl. 3 odst. 1 a rozdělené na období po 12 měsících počínaje datem schválení pracovního programu, s rozlišením režijních nákladů, jež nesmějí překročit 5 % celkové částky, a ostatních hlavních druhů nákladů;
e)
plán financování podle jednotlivých oblastí činnosti uvedených v čl. 3 odst. 1 rozepsaný na období nejvýše po 12 měsících počínaje datem schválení pracovního programu, s uvedením zejména požadovaného financování z prostředků Unie a případně finančních příspěvků přijímajících organizací a příspěvku členského státu;
f)
popis kvantitativních a kvalitativních ukazatelů výkonnosti umožňujících hodnocení programu při jeho provádění a hodnocení ex-post na základě obecných zásad stanovených jednotlivými členskými státy;
g)
důkaz o složení jistoty podle prováděcího nařízení Komise (EU) č. 282/2012 (7);
h)
žádost o zálohu;
i)
prohlášení uvedené v čl. 4 odst. 2;
j)
v případě přijímajících organizací identifikační údaje přijímajících organizací odpovědných za vlastní provádění subdodavatelských činností v jejich programech;
k)
osvědčení, že opatření stanovená v programech přijímajících organizací nejsou součástí jiné žádosti o financování z prostředků Unie na základě tohoto nařízení.
4. Konečné schválení pracovního programu může být podmíněno začleněním změn, jež členský stát pokládá za nezbytné. V takovém případě sdělí dotyčná přijímající organizace svůj souhlas ve lhůtě patnácti dnů poté, co jí byly změny oznámeny.
Členské státy dbají na to, aby byly finanční prostředky Unie přiděleny v rámci každé kategorie příjemců s přihlédnutím k hodnotě olivového oleje produkovaného nebo uváděného na trh členy přijímajících organizací.
Nejpozději do 15. března každého roku informuje členský stát přijímající organizace o schválených pracovních programech a popřípadě o pracovních programech, kterým poskytne odpovídající finanční podporu z vnitrostátních zdrojů.
Pokud není navržený pracovní program vybrán, členský stát okamžitě uvolní jistotu uvedenou v odst. 3 písm. g).
Článek 8
Zrušení
Nařízení (ES) č. 867/2008 se zrušuje. Nadále se však použije v případě pracovních programů probíhajících ke dni, kdy toto nařízení vstoupí v platnost.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
REGLAMENTO DELEGADO (UE) No 611/2014 DE LA COMISIÓN
de 11 de marzo de 2014
que completa el Reglamento (UE) no 1308/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo en lo que atañe a los programas de apoyo al sector del aceite de oliva y de las aceitunas de mesa
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (UE) no 1308/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 17 de diciembre de 2013, por el que se crea la organización común de mercados de los productos agrarios y por el que se derogan los Reglamentos (CEE) no 922/72, (CEE) no 234/79, (CE) no 1037/2001 y (CE) no 1234/2007 del Consejo (1), y, en particular, su artículo 30,
Considerando lo siguiente:
(1)
El artículo 29 del Reglamento (UE) no 1308/2013 establece las normas relativas a los programas de trabajo para apoyar el sector del aceite de oliva y las aceitunas de mesa. Estas normas deben ser completadas para garantizar la utilización eficaz y efectiva de la ayuda de la Unión. Estas nuevas normas deberán sustituir a las previstas por el Reglamento (CE) no 867/2008 de la Comisión (2) que, por consiguiente, procede derogar.
(2)
Para permitir una ejecución eficaz de los programas de trabajo, es preciso prever que la financiación de la Unión se asigne de manera proporcional a su duración, garantizando al mismo tiempo que los gastos anuales destinados a la ejecución de los programas de trabajo aprobados no superan el importe previsto en el artículo 29, apartado 2, del Reglamento (UE) no 1308/2013.
(3)
Con el fin de garantizar una coherencia global de las actividades de las organizaciones de productores reconocidas, de las asociaciones de organizaciones de productores reconocidas y de las organizaciones interprofesionales reconocidas (en lo sucesivo, «las organizaciones beneficiarias»), procede distinguir los tipos de medidas que pueden beneficiarse de la financiación de la Unión y los tipos de actividades no subvencionables. Es necesario, asimismo, concretar las disposiciones de presentación de los programas de trabajo y los criterios de selección de estos. Procede que los Estados miembros de que se trate puedan establecer condiciones de subvencionabilidad adicionales con objeto de adaptar mejor las medidas a las realidades nacionales del sector oleícola.
(4)
Habida cuenta de la experiencia adquirida, procede fijar los umbrales de financiación de la Unión correspondientes, al menos, a la mejora del impacto ambiental de la olivicultura, a la mejora de la competitividad de la olivicultura a través de su modernización y la trazabilidad, la certificación y la protección de la calidad del aceite de oliva y de las aceitunas de mesa mediante, en particular, un control cualitativo de los aceites de oliva vendidos al consumidor final, de modo que se garantice la ejecución de un número mínimo de medidas en ámbitos sensibles y prioritarios.
(5)
Para garantizar la realización de los programas de trabajo según lo dispuesto en el artículo 29 del Reglamento (UE) no 1308/2013, y con el fin de asegurar una gestión administrativa eficaz del régimen de ayuda de las organizaciones beneficiarias, procede determinar las disposiciones aplicables a las solicitudes de aprobación, la selección y la aprobación de los programas de trabajo.
(6)
El artículo 231 del Reglamento (UE) no 1308/2013 establece que los programas plurianuales adoptados antes del 1 de enero de 2014 seguirán rigiéndose por las disposiciones pertinentes del Reglamento (CE) no 1234/2007 del Consejo (3) hasta su expiración. Procede, por tanto, prever que el Reglamento (CE) no 867/2008 siga siendo aplicable a los programas de trabajo en curso en la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
Ámbito de aplicación
El presente Reglamento establece normas que completan el Reglamento (UE) no 1308/2013 en lo que atañe a las medidas que puedan optar a la financiación de la Unión, la asignación mínima por los Estados miembros de la financiación de la Unión a ámbitos específicos y los criterios y las condiciones de aprobación de los programas de trabajo en el sector del aceite de oliva y las aceitunas de mesa.
Artículo 2
Financiación de la Unión
Los Estados miembros procurarán que la financiación de la Unión prevista en el artículo 29 del Reglamento (UE) no 1308/2013 se asigne de forma proporcional a la duración de los programas de trabajo prevista en dicho artículo, asegurándose de que los gastos anuales destinados a la ejecución de los programas de trabajo aprobados no superan el importe indicado en el apartado 2 de dicho artículo.
Artículo 3
Medidas que pueden optar a la financiación de la Unión
1. Podrán optar a la financiación de la Unión prevista en el artículo 29, apartado 1, del Reglamento (UE) no 1308/2013 las medidas siguientes:
a)
en el ámbito del seguimiento y la gestión del mercado en el sector del aceite de oliva y de las aceitunas de mesa:
i)
la recogida de datos sobre el sector y el mercado, de conformidad con las normas de método, representatividad geográfica y precisión que haya establecido la autoridad nacional competente,
ii)
la realización de estudios sobre temas relacionados con las demás medidas previstas en el programa de trabajo de las organizaciones beneficiarias de que se trate;
b)
en el ámbito de la mejora del impacto ambiental de la olivicultura:
i)
las operaciones colectivas de mantenimiento de los olivares de alto valor ecológico con riesgo de abandono, de conformidad con las condiciones que, a partir de criterios objetivos, determine la autoridad nacional competente, en particular, en relación con las zonas regionales que puedan ser subvencionables y con la superficie y el número mínimo de productores oleícolas necesario para que dichas operaciones sean efectivas,
ii)
la elaboración de buenas prácticas de olivicultura, basadas en criterios ecológicos adaptados a las condiciones locales, difusión de estas a los oleicultores y seguimiento de su aplicación en la práctica,
iii)
las medidas de demostración práctica de técnicas que permitan sustituir los productos químicos para la lucha contra la mosca del olivo, así como medidas de observación estacional de su evolución,
iv)
las medidas de demostración práctica de técnicas de olivicultura cuyo objetivo sea la protección del medio ambiente y el mantenimiento del paisaje, como la agricultura ecológica, la agricultura de bajo consumo de recursos, la protección de los suelos limitando la erosión y la agricultura integrada,
v)
las medidas de protección de las variedades rústicas y de las variedades amenazadas;
c)
en el ámbito de la mejora de la competitividad de la olivicultura a través de su modernización:
i)
la mejora de los sistemas de regadío y de las técnicas de cultivo,
ii)
la sustitución de olivos poco productivos por nuevos olivos,
iii)
la formación de los productores en nuevas técnicas de cultivo,
iv)
las medidas de formación y comunicación;
d)
en el ámbito de la mejora de la calidad de la producción de aceite de oliva y de aceitunas de mesa;
i)
la mejora de las condiciones de cultivo, cosecha, transporte y almacenamiento de la aceituna antes de su transformación, de conformidad con las normas técnicas establecidas por la autoridad nacional competente,
ii)
la mejora varietal del olivar de explotaciones particulares, a condición de que contribuya a los objetivos de los programas de trabajo,
iii)
la mejora de las condiciones de almacenamiento de aceite de oliva y de aceitunas de mesa y el aprovechamiento de los residuos de la producción de aceite de oliva y de aceitunas de mesa y la mejora de las condiciones de envasado del aceite de oliva,
iv)
la asistencia técnica a la producción, a la industria de transformación oleícola, a las empresas de producción de aceitunas de mesa, a las almazaras y al envasado en los aspectos relacionados con la calidad de los productos,
v)
la creación y la mejora de laboratorios de análisis de aceites de oliva vírgenes,
vi)
la formación de jurados de catadores para las evaluaciones organolépticas de los aceites de oliva vírgenes y de las aceitunas de mesa;
e)
en el ámbito de la trazabilidad, la certificación y la protección de la calidad del aceite de oliva y de las aceitunas de mesa mediante, en particular, un control cualitativo de los aceites de oliva vendidos al consumidor final:
i)
la creación y la gestión de sistemas que permitan la trazabilidad de los productos desde el olivicultor hasta el envasado y etiquetado, de conformidad con las normas establecidas por la autoridad nacional competente,
ii)
la creación y gestión de sistemas de certificación de la calidad, basados en un sistema de análisis de riesgos y de control de los puntos críticos cuyas condiciones se ajusten a los criterios técnicos establecidos por la autoridad nacional competente,
iii)
la creación y la gestión de sistemas de seguimiento del cumplimiento de las normas de autenticidad, calidad y comercialización del aceite de oliva y las aceitunas de mesa que se comercialicen, de conformidad con las normas técnicas establecidas por la autoridad nacional competente;
f)
en el ámbito de la difusión de información sobre las medidas llevadas a cabo por las organizaciones beneficiarias con el fin de mejorar la calidad del aceite de oliva y de las aceitunas de mesa:
i)
la difusión de información sobre las medidas realizadas por las organizaciones beneficiarias en los ámbitos mencionados en las letras a) a e),
ii)
la creación y el mantenimiento de una web en Internet sobre las medidas puestas en marcha por las organizaciones beneficiarias en los ámbitos mencionados en las letras a) a e).
2. En lo respecta a las medidas previstas en el apartado 1, letra c), inciso ii) y letra d), inciso ii), los Estados miembros se cerciorarán de que se adoptan las disposiciones apropiadas para recuperar la inversión o su valor residual en caso de que el titular de la explotación particular abandone la organización de productores.
3. Los Estados miembros podrán adoptar condiciones suplementarias en las que se precisen las medidas subvencionables, a condición de que no hagan imposible su presentación o realización.
4. La externalización de las medidas de una organización de productores o de una asociación de organizaciones de productores, de conformidad con el artículo 155 del Reglamento (UE) no 1308/2013, podrá autorizarse en el caso de las medidas mencionadas en el apartado 1, letras b), c) y d), en las condiciones siguientes:
a)
la celebración de un contrato escrito entre la organización de productores o la asociación de organizaciones de productores y otra entidad, para la realización de la medida en cuestión; la organización de productores o la asociación de organizaciones de productores seguirá siendo no obstante responsable de la realización de esta medida así como del control de gestión global y de la supervisión general de dicho contrato escrito;
b)
para permitir el control de gestión y la supervisión efectivos, el contrato mencionado en la letra a):
i)
permitirá a la organización de productores o la asociación de organizaciones de productores dar instrucciones vinculantes e incluirá disposiciones que permitan a la organización o a la asociación rescindir el contrato si el proveedor de servicio no cumple las condiciones de dicho contrato,
ii)
fijará las condiciones detalladas, incluidas las obligaciones de declaración y los plazos que permitan a la organización de productores o a la asociación de organizaciones de productores evaluar y ejercer un control real sobre las medidas externalizadas.
Artículo 4
Actividades y gastos que no pueden optar a la financiación de la Unión
1. No podrán optar a la financiación de la Unión en virtud del artículo 29 del Reglamento (UE) no 1308/2013 las actividades siguientes:
a)
las que disfruten de una financiación de la Unión distinta de la prevista en el artículo 29 del Reglamento (UE) no 1308/2013;
b)
las que vayan directamente encaminadas a un aumento de la producción, del almacenamiento o de la capacidad de transformación;
c)
las relacionadas con la compra o el almacenamiento de aceite de oliva o aceitunas de mesa, o que puedan influir en los precios de dichos productos;
d)
las relacionadas con la promoción comercial del aceite de oliva o la aceituna de mesa;
e)
las relacionadas con la investigación científica, salvo la difusión de los resultados de la investigación a las empresas olivícolas;
f)
las que puedan generar distorsiones de la competencia en las demás actividades económicas de las organizaciones beneficiarias;
g)
las relacionadas con la lucha contra la mosca del olivo, salvo las medidas previstas en el artículo 3, apartado 1, letra b), inciso iii).
2. Con el fin de garantizar el cumplimiento de la norma establecida en el apartado 1, letra a), las organizaciones beneficiarias se comprometerán por escrito, en su nombre y en el de sus afiliados, a renunciar, con respecto a las medidas efectivamente financiadas en virtud del artículo 29 del Reglamento (UE) no 1308/2013, a toda financiación en virtud de otro régimen de ayuda de la Unión.
3. En la ejecución de las medidas contempladas en el artículo 3, no podrán beneficiarse de la financiación de la Unión los gastos ocasionados por:
a)
los reembolsos de créditos, especialmente en forma de anualidades, contraídos con motivo de una medida realizada total o parcialmente antes del inicio del programa de trabajo;
b)
los pagos a las organizaciones beneficiarias que participen en las reuniones y los programas de formación, para compensar las pérdidas de renta;
c)
los gastos administrativos y de personal, sufragados por los Estados miembros y por las organizaciones beneficiarias de la ayuda del FEAGA en virtud del Reglamento (UE) no 1306/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo (4);
d)
la compra de terrenos sin edificar;
e)
la compra de material de segunda mano;
f)
los gastos vinculados a los contratos de arrendamiento financiero, entre otros los impuestos, los intereses y los gastos de seguro;
g)
el arrendamiento, cuando se prefiere a la compra, y los gastos de funcionamiento de los bienes arrendados.
4. Los Estados miembros podrán establecer condiciones suplementarias en las que se precisen las actividades y los costes no subvencionables a que se refieren los apartados 1 y 3.
Artículo 5
Distribución de la financiación de la Unión
1. En cada Estado miembro, un porcentaje mínimo del 20 % del importe de la financiación de la UE disponible en virtud del artículo 29 del Reglamento (UE) no 1308/2013 se dedicará al ámbito contemplado en el artículo 3, apartado 1, letra b), un porcentaje mínimo del 15 % de dicho importe de la financiación de la Unión, al ámbito contemplado en el artículo 3, apartado 1, letra c), y un porcentaje mínimo del 10 % de dicho importe de la financiación de la Unión, al ámbito contemplado en el artículo 3, apartado 1, letra e).
2. En caso de que el porcentaje mínimo establecido en el apartado 1 no se utilice totalmente en los ámbitos previstos en el mismo, los importes no utilizados no podrán dedicarse a otros ámbitos de actuación, sino que se reasignarán al presupuesto de la Unión.
Artículo 6
Criterios de selección y subvencionabilidad de los programas de trabajo
1. El Estado miembro seleccionará los programas de trabajo contemplados en el artículo 29, apartado 1, del Reglamento (UE) no 1308/2013 sobre la base de los criterios siguientes:
a)
la calidad general del programa y su coherencia con las orientaciones y las prioridades oleícolas en la zona regional correspondiente, establecidas por el Estado miembro;
b)
la credibilidad financiera y la adecuación de los recursos financieros de las organizaciones beneficiarias a la ejecución de las medidas propuestas;
c)
la extensión de la zona regional en que se aplique el programa de trabajo;
d)
la diversidad de situaciones económicas de la zona regional en cuestión tenidas en cuenta en el programa de trabajo;
e)
la existencia de varios ámbitos y la importancia de la contribución financiera de las organizaciones beneficiarias;
f)
los indicadores cuantitativos y cualitativos de eficacia establecidos por el Estado miembro que permitan la evaluación durante la ejecución y la evaluación posterior del programa;
g)
la evaluación de los programas que hayan podido ser llevados a cabo anteriormente por las organizaciones beneficiarias en el marco del Reglamento (CE) no 1334/2002 de la Comisión (5), el Reglamento (CE) no 2080/2005 de la Comisión (6) o el Reglamento (CE) no 867/2008.
El Estado miembro tendrá en cuenta la distribución de las solicitudes entre los diferentes tipos de organizaciones beneficiarias de cada zona regional.
2. El Estado miembro rechazará los programas de trabajo incompletos o con datos inexactos o que incluyan una de las actividades no subvencionables previstas en el artículo 4.
Artículo 7
Inicio y aprobación de los programas de trabajo
1. El primer período de tres años de los programas de trabajo a que se refiere el artículo 29, apartado 1, del Reglamento (UE) no 1308/2013 comenzará el 1 de abril de 2015. Los períodos siguientes comenzarán cada tres años el 1 de abril.
2. Cada organización beneficiaria autorizada en virtud del Reglamento (UE) no 1308/2013 podrá presentar, antes de la fecha que determine el Estado miembro y a más tardar el 15 de febrero de cada año, una solicitud de aprobación para un único programa de trabajo.
3. En la solicitud deberá indicarse lo siguiente:
a)
la identificación de la organización beneficiaria de que se trate;
b)
la información correspondiente a los criterios de selección previstos en el artículo 6, apartado 1;
c)
la descripción, la justificación y el calendario de ejecución de cada medida propuesta;
d)
el plan de gastos, desglosado por medida y ámbito contemplados en el artículo 3, apartado 1, y detallado por tramos de 12 meses desde la fecha de aprobación del programa de trabajo, destacando los gastos generales, que no podrán superar el 5 % del total, y los demás tipos principales de gastos;
e)
el plan de financiación para cada ámbito contemplado en el artículo 3, apartado 1, detallado por tramos de 12 meses, como máximo, desde la fecha de aprobación del programa de trabajo, indicando, en particular, la financiación de la Unión solicitada, incluidos los anticipos y, en su caso, las contribuciones financieras de las organizaciones beneficiarias y la contribución del Estado miembro;
f)
la descripción de los indicadores cuantitativos y cualitativos de eficacia que permitan la evaluación durante la ejecución y la evaluación posterior del programa sobre la base de los principios generales establecidos por el Estado miembro;
g)
la prueba de la constitución de una garantía, de conformidad con el Reglamento de Ejecución (UE) no 282/2012 de la Comisión (7);
h)
una solicitud de anticipo;
i)
la declaración prevista en el artículo 4, apartado 2;
j)
para las organizaciones beneficiarias, la identificación de las organizaciones beneficiarias responsables de la ejecución real de las actividades subcontratadas de sus programas;
k)
un certificado de que las medidas que figuran en los programas de las organizaciones beneficiarias no son objeto de otra solicitud de financiación de la Unión en virtud del presente Reglamento.
4. La aprobación definitiva de un programa de trabajo podrá supeditarse a la introducción de las modificaciones que el Estado miembro estime pertinentes. En este caso, la organización beneficiaria en cuestión comunicará su acuerdo en un plazo de quince días a partir de la comunicación de las modificaciones.
Los Estados miembros procurarán que el importe de la financiación de la Unión se asigne dentro de cada categoría de beneficiarios teniendo en cuenta el valor del aceite de oliva producido o comercializado por los miembros de las organizaciones beneficiarias.
A más tardar el 15 de marzo de cada año, el Estado miembro informará a las organizaciones beneficiarias de los programas de trabajo aprobados y, en su caso, de los programas de trabajo a los que concede la financiación nacional correspondiente.
En caso de que el programa de trabajo propuesto no se haya seleccionado, el Estado miembro liberará sin demora la garantía contemplada en el apartado 3, letra g).
Artículo 8
Derogación
Queda derogado el Reglamento (CE) no 867/2008. No obstante, seguirá aplicándose a los programas de trabajo en curso en la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
Artículo 9
Entrada en vigor
El presente Reglamento entrará en vigor el séptimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 11 de marzo de 2014.