PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 372/2013
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 1008/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V červenci 2005 Rada nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí 7,6 % a 46,7 %.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zaměřeného na definici výrobku Rada v červenci 2008 v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) objasnila definici výrobku v původním šetření.
(3)
Na základě šetření zaměřeného proti obcházení předpisů Rada v červnu 2009 nařízením (ES) č. 499/2009 (4) rozšířila konečné antidumpingové clo uplatňované na „všechny ostatní společnosti“, které bylo nařízením (ES) č. 1174/2005 uloženo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska bez ohledu na to, zda jsou deklarovány jako pocházející z Thajska či nikoli.
(4)
V říjnu 2011 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011 (5) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Rozšířené clo uvedené v 3. bodě odůvodnění bylo rovněž potvrzeno prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011.
2. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
V průběhu přezkumu před pozbytím platnosti Evropská komise (dále jen „Komise“) zjistila, že od zavedení opatření došlo na trhu Unie ke změnám týkajícím se hospodářské soutěže. Čínský vyvážející výrobce s nejnižší celní sazbou, jemuž bylo v původním šetření uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, skutečně téměř ovládl velkou částí unijního trhu a výrazně zvýšil svůj podíl na dovozu do Unie. Ve světle důkazů prima facie o narušení ocelářského trhu v ČLR Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o původně přiznaném zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto kontextu se mělo za to, že došlo ke změnám podmínek, na nichž se zakládala stávající opatření, a zdálo se, že jsou tyto změny trvalé povahy.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 14. února 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (6) („oznámení o zahájení“) zahájila z moci úřední v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu ve vztahu k čínským vyvážejícím výrobcům.
3. Období přezkumného šetření
(7)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
4. Dotčené strany
(8)
O zahájení částečného prozatímního přezkumu Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, orgány ČLR a výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na potenciálně vysoký počet vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo v souladu s článkem 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda se má použít metoda vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Ke spolupráci se přihlásili dva vyvážející výrobci a osm dovozců, kteří nebyli ve spojení. V případě vyvážejících výrobců ani dovozců, kteří nebyli ve spojení, výběr vzorku tudíž nebyl nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky a formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství všem stranám, o kterých bylo známo, že se jich věc týká, a těm, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Komise obdržela odpovědi od jednoho čínského vyvážejícího výrobce, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (dále jen „Noblelift“), a od tří dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(12)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. Inspekční návštěva se uskutečnila v prostorách Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing, ČLR.
(13)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce v prostorách následujícího výrobce v Brazílii, která byla použita jako srovnatelná země:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (dále jen „Paletrans“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, stejně tak jako výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu srovnatelné země, Brazílie, a jako výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci z Unie, mají stejné základní fyzikální a technické parametry i stejné použití.
(16)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Zacházení jako v tržním hospodářství
(17)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud se prokáže, že při výrobě nebo prodeji daného obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(18)
Noblelift požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslal vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Komise vyhledala všechny informace, které považovala za potřebné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčené společnosti.
(20)
Šetřením se zjistilo, že ceny, které Noblelift v období přezkumného šetření platil za čínskou za tepla válcovanou uhlíkovou ocel, která je hlavní surovinou představující přibližně 25 % nákladů na konečný výrobek, byly ve stejném období přibližně o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny a byly významnou měrou zkresleny. Mezinárodní ceny byly stanoveny na základě statistik pro trhy Unie a Severní Ameriky zveřejněných agenturou Steel Business Briefing (7) a na základě dovozních cen z databáze Comext. Na tomto základě bylo zjištěno, že čínské ceny oceli zjevně neodpovídaly tržním hodnotám. Navíc zde existuje zavedená praxe státních zásahů do trhu se surovinami. Dvanáctý čínský pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví železa a oceli obsahuje řadu opatření, z nichž vyplývá, že kvůli kontrole čínské vlády nad firmami nemohou ocelářské společnosti jednat jinak, než v souladu s nařízeními čínské vlády. Dospělo se proto k závěru, že Noblelift nesplňuje podmínky prvního kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
V rozpočtovém roce 2010 navíc společnost ve spojení poskytla společnosti Noblelift bankovní záruku na dva úvěry, které představovaly značnou část celkových aktiv společnosti ve spojení a společnosti Noblelift. Tyto záruky nebyly vykázány ani ve finančním prohlášení společnosti Noblelift, ani v účtech společnosti ve spojení. Toto není v souladu se standardem IAS 24 (Zveřejnění stran ve spojení) a auditor neměl k této praktice žádné výhrady. Uvedení transakcí stran ve spojení ve finančním prohlášení je důležité, jelikož poukazuje na možné dopady na finanční postavení společnosti. Neuvedení významných závazků, jako například dotčených záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Dospělo se proto k závěru, že účetní záznamy společnosti nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy řádně auditovaný, a nesplňují proto požadavky druhého kritéria.
(22)
Noblelift navíc obdržel státní podporu ve formě preferenční daně z příjmu a příspěvků, což narušuje finanční situaci firmy a nesplňuje tedy požadavky třetího kritéria.
(23)
Dotčený vyvážející výrobce a výrobní odvětví Unie dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním.
(24)
Noblelift si na základě zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství vyžádal více podrobností ohledně výpočtu mezinárodní tržní ceny oceli. Společnost tvrdila, že zkreslení cen surovin by se mělo řešit úpravou běžné hodnoty při výpočtu dumpingu, nikoliv odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství. Ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení však jasně požaduje, aby se „náklady nejdůležitějších vstupů zakládaly na tržní hodnotě“. Úpravou při výpočtu dumpingu ke zohlednění zkreslených nákladů na vstupy by proto ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) do značné míry pozbylo významu. Tyto připomínky proto nemohly změnit výše uvedená zjištění.
(25)
Po zveřejnění konečných zjištění společnost Noblelift zopakovala své argumenty. Nejprve uvedla, že Komise nesdělila podrobnosti, tj. všechny údaje, které byly použity pro výpočet rozdílů v cenách surovin.
(26)
V této souvislosti se především podotýká, že Komise zdroje dat pro srovnávání cen oceli při několika příležitostech uvedla. Komise zopakovala vysvětlení poskytnutá během předchozích jednání, že ceny vycházející z údajů agentury Steel Business Briefing jsou chráněny autorským právem, neboť tato služba je dostupná formou předplatného. Komise proto nemůže ze zákonných důvodů tyto údaje zveřejňovat přímo, daná databáze je však dostupná a po uhrazení příslušného poplatku přístupná. Nicméně aby byla zajištěna rovnováha mezi ochranou práva k duševnímu vlastnictví a ochranou práva na obhajobu, použité údaje byly ověřeny úředníkem pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod, který výpočet cenového rozdílu potvrdil a výsledky svého ověření sdělil firmě Noblelift.
(27)
Dále je třeba uvést, že agentura Steel Business Briefing přesně popisuje použitou metodologii (rozměry, tloušťku, šířku, místo v přepravě). Tyto parametry jsou obecné a slouží jako návod, který zároveň odkazuje na podrobnost údajů použitých při srovnání cen surovin, jehož cílem je zjistit, zda se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Pro referenci Komise použila ceny v Evropě a v Severní Americe.
(28)
Společnost Noblelift dále uvedla, že při původním šetření nebyly rozdíly mezi cenami oceli na domácím trhu v ČLR a mezinárodními cenami oceli považovány za faktor bránící společnosti splnit podmínky prvního kritéria zacházení jako v tržním hospodářství. Jak uvádí 22. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 128/2005 (8) ze dne 27. ledna 2005, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření: „Pro všechny čtyři společnosti bylo celkově prokázáno (…) že náklady a ceny odrážely tržní hodnoty.“ Původní šetření skutečně neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných z místních zdrojů v ČLR a surovin nakoupených za mezinárodní ceny. Toto zjištění však nemůže orgánům zabránit v tom, aby v případě, že dojde ke změně okolností a vzniku cenových rozdílů, tyto rozdíly odhalily při pozdějším šetření. Jak uvádí 76. bod odůvodnění níže, okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období šetření v rámci tohoto přezkumu), tj. v průběhu sedmi let, podstatně změnily. V tomto ohledu, a zejména při šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2010, byly získány důkazy prima facie dokládající zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR způsobené státními zásahy. Toto byl také jeden z důvodů, proč došlo z moci úřední k zahájení současného přezkumu, a tento důvod se v současném šetření skutečně potvrdil (viz 20. bod odůvodnění).
(29)
Společnost Noblelift dále zopakovala své připomínky týkající se nezávažných dopadů úvěrových záruk a zanedbatelného vlivu státní podpory. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je jasný a neodkazuje na podstatný vliv na finanční výsledky („společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ke všem účelům“). V každém případě, jak uvádí 21. bod odůvodnění výše, neuvedení významných závazků, jako například dotčených úvěrových záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Co se týká státní podpory, Komise dotčené straně již v průběhu šetření odpověděla, že tato podpora přesahuje částku 10 milionů CNY. Tyto námitky proto nebylo možné přijmout.
(30)
Na závěr společnost Noblelift uvedla, že šetření mělo skončit, jelikož došlo k porušení tříměsíční lhůty, v rámci které musí být podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení rozhodnuto o udělení zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto ohledu se odkazuje na změnu zavedenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1168/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství a jejím zpětným účinkem. (9) Dále je třeba uvést, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo přijato ve lhůtě delší než tři měsíce od začátku šetření kvůli procedurálním aspektům a časovým omezením šetření. Z důvodu složitosti otázek, které při posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyvstaly, se ukázalo, že tříměsíční lhůta byla skutečně téměř nesplnitelná. Je však třeba poznamenat, že doba rozhodnutí neměla na výsledek vliv.
(31)
Vyvozuje se proto závěr, že připomínky uvádějící důvody pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství nejsou oprávněné.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení bylo stanoveno, že společnosti Noblelift zacházení jako v tržním hospodářství nebude uděleno.
b) Běžná hodnota
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě zemí bez tržního hospodářství a, pokud nelze zacházení jako v tržním hospodářství udělit, také v případě transformujících se zemí běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie.
(35)
Dva vyvážející výrobci a jeden dovozce proti tomu, aby byla Brazílie použita jako srovnatelná země, vznesli výhrady. Jako argumenty proti výběru Brazílie bylo uvedeno, že na brazilském trhu s ručními paletovými vozíky je v důsledku malého počtu domácích výrobců nízká úroveň konkurence a prodejní ceny, zisky a výrobní náklady v Brazílii jsou tak zkresleny. Dotčení vyvážející výrobci navrhli jako vhodnou srovnatelnou zemi Indii, Malajsii nebo Tchaj-wan.
(36)
Na základě těchto připomínek Komise kontaktovala 38 indických výrobců, tři tchajwanské výrobce, dva malajsijské výrobce a dva brazilské výrobce, o nichž je známo, že vyrábí ruční paletové vozíky, a zaslala jim příslušný dotazník. Spolupráci se podařilo navázat jen s jedním výrobcem v Brazílii: Paletrans.
(37)
Po zveřejnění konečných zjištění a návrhu Komise strany znovu zopakovaly své připomínky, že Brazílie není kvůli chybějící konkurenci na brazilském trhu vhodnou volbou srovnatelné země. Strany uvedly, že výrobce ze spolupracující srovnatelné země má na brazilském trhu monopolní postavení umocněné vysokým dovozním clem. Další připomínky se týkaly nedostatků v odpovědích nedůvěrné povahy poskytnutých výrobcem ze srovnatelné země. A konečně bylo uváděno, že by měly být provedeny úpravy, které by zohledňovaly rozdíly mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi.
(38)
Pokud jde o vhodnost Brazílie jako srovnatelné země, je nutné upozornit na to, že skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi je hlavním výrobcem na brazilském trhu neznamená, že na tomto trhu existuje monopol. Konkurenci zde představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz a zjistilo se, že míra zisku výrobce ve srovnatelné zemi je v souladu s otevřeným trhem.
(39)
Jak uvádí 36. bod odůvodnění výše, po výhradách proti použití Brazílie jako srovnatelné země vznesených v počátečním stádiu řízení, Komise kontaktovala 45 výrobců ve čtyřech různých zemích, včetně společností navržených společností Noblelift. Navzdory opakovaným kontaktům s těmito společnostmi prostřednictvím telefonu a emailu požadované informace poskytl a při šetření spolupracoval pouze jeden brazilský výrobce.
(40)
S ohledem na tvrzení o údajných nedostatcích je třeba uvést, že při šetření spolupracoval pouze jeden výrobce ve srovnatelné zemi. Tato situace není neobvyklá, ale při zveřejňování údajů způsobuje problémy. Vzhledem k častým obtížím při navazování spolupráce s výrobci ve srovnatelné zemi musí Komise zaručit vysokou úroveň ochrany důvěrných informací. V tomto případě došlo při předložení informací, které nejsou důvěrné, ke vzniku jistých nedorozumění týkajících se údajných nedostatků, ty však byly s dotčenými stranami vyjasněny. Jedna strana konkrétně uvedla, že nedostatky v odpovědi výrobce ze srovnatelné země by měly vyřadit Brazílii jako srovnatelnou zemi a vzhledem k tomu, že Komise není schopna stanovit běžnou hodnotu, by mělo být šetření zastaveno. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že během současného šetření měla Komise všechny potřebné informace nutné pro výpočet dumpingu.
(41)
Stížnosti ohledně vhodnosti Brazílie jako srovnatelné země tedy nebylo možné přijmout.
(42)
S ohledem na požadavky na úpravy je třeba uvést, že úroveň rozdílů v obchodu mezi brazilským výrobcem a čínským vyvážejícím výrobcem byla zohledněna prostřednictvím úpravy úrovně obchodu (viz 59. bod odůvodnění níže).
(43)
Na závěr jedna strana uvedla, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajně rušivý vliv 14 % dovozního cla ve srovnatelné zemi. Vzhledem k tomu, že mezi dovozním clem jako takovým a úrovní cen na domácím trhu neexistuje spojitost, tuto námitku nezle přijmout.
(44)
Jelikož dostatečnou konkurenci v Brazílii představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz, lze ji považovat za vhodnou srovnatelnou zemi.
(45)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl v případě firmy Paletrans tuzemský prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. V tomto ohledu bylo zjištěno, že celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu vývozního prodeje společnosti Noblelift do Unie.
(46)
Komise následně zkoumala, zda společnost Paletrans na domácím trhu prodává obdobné výrobky, které by z hlediska funkcí a použitých materiálů byly dostatečně srovnatelné s typy prodávanými společností Noblelift na vývoz do Unie. Šetření zjistilo, že řada typů, které Paletrans prodává na domácím trhu, je dostatečně srovnatelná s typy vyváženými společností Noblelift do Unie.
(47)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého srovnatelného typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto přezkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(48)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tak tomu bylo v případě všech srovnatelných typů a běžná hodnota byla vypočtena jako vážený průměr cen všech tuzemských prodejů daného druhu realizovaných během období přezkumného šetření.
(49)
Pro nesrovnatelné typy je možné běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tedy tím, že se k případně upraveným výrobním nákladům připočte přiměřená částka za domácí prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí na domácím trhu. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny na základě skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, pocházejících od výrobce ve srovnatelné zemi. Je nutno uvést, že takto určená cena byla předmětem úprav uvedených v 59. bodě odůvodnění, především s cílem zohlednit rozdíly v obchodní úrovni mezi vývozem společnosti Noblelift a domácím prodejem výrobce ze srovnatelné země.
(50)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že Komise provedla výpočet dumpingu na základě „neúplných kontrolních čísel výrobků“ a neposkytla žádná vysvětlení ohledně parametrů použitých pro porovnání.
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen všech vývozních obchodů, pokud ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak.
(52)
S ohledem na spravedlivé srovnání je nutno uvést, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(53)
Komise shromáždila informace týkající se řady parametrů (materiál podvozku, nátěr podvozku, nosnost, druh hydraulického systému, pracovní délka, vidlice, rozchod vidlic, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola, druh brzd), ale aby bylo možné vzít v úvahu všechny vývozní transakce, bylo považováno za rozumné a proveditelné v tomto případě vycházet při srovnání z parametrů představujících nejvhodnější vlastnosti (materiál podvozku, nátěr podvozku, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola).
(54)
V zájmu spravedlivého srovnání a vyšší shody bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech. Je nutno zdůraznit, že Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří v porovnání s jinými lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné výrobky a ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej. Ačkoli bylo uznáno, že na cenu mají vliv i jiné parametry, pokládalo se za vhodnější, aby byly výpočty založeny na pěti nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody.
(55)
Co se týká procesních aspektů srovnání, je třeba uvést, že vyvážející výrobce měl naprosto dostatečnou příležitost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v tomto případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly opakovaně zveřejněny.
(56)
V důsledku toho musely být výše uvedené námitky zamítnuty.
c) Vývozní cena
(57)
Veškerý prodej na vývoz čínského vyvážejícího výrobce do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
(58)
Jedna strana namítla, že do výpočtu by měl být zahrnut i vývozní prodej podvozků a hydraulik. Tato námitka byla přijata.
d) Srovnání
(59)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům mezi činiteli, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly tam, kde to bylo možné a oprávněné, provedeny náležité úpravy rozdílů v úrovni obchodu (odhadované cenové rozdíly při prodeji různým druhům zákazníků na domácím trhu srovnatelné země), v dopravě (sestávající z nákladů na vnitrozemskou nákladní dopravu ve vyvážející zemi a na námořní dopravu použitou k přepravě do Unie), v pojištění (náklady na pojištění námořní přepravy), v manipulaci a nakládání a ve vedlejších nákladech, provizích (za prodej na vývoz), bankovních poplatcích (za prodej na vývoz), nákladech na poskytnutí úvěru (založených na dohodnutých platebních podmínkách a na převládajících úrokových sazbách) a v nákladech na balení (cena použitého balicího materiálu).
(60)
Na základě námitky jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné tloušťky oceli používané výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi a běžná hodnota byla upravena tak, jak se považovalo za vhodné. Tyto úpravy vycházely z rozdílu tloušťky v poměru k tomu, nakolik se ocel podílí na ceně obdobného výrobku prodávaného v Brazílii výrobcem srovnatelné země. Toto vedlo ke změně dumpingového rozpětí (viz 73. bod odůvodnění níže). Po dodatečném zveřejnění, které vyzývalo zainteresované strany k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli, jedna strana pro absenci věcných podkladů úpravu zpochybnila. Uvedla rovněž, že nedůvěrná podání vyvážejícího výrobce usilující o změnu měla nedostatky, čímž porušila právo jiných stran na obhajobu. Komise ověřila údaje ve spisu, na němž byla založena úprava tloušťky oceli, a potvrdila, že úprava byla oprávněná.
(61)
Jediný spolupracující vývozce přednesl požadavky na několik dalších úprav s ohledem na rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, přičemž zejména tvrdil, že výrobce ve srovnatelné zemi je méně výkonný (má menší výkon na pracovníka) a má větší spotřebu surovin na jednotku.
(62)
Úvodem je třeba uvést, že ačkoliv mezi společnostmi mohou existovat rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, hlavní zásadou je zajistit porovnatelnost mezi vývozními cenami a běžnou hodnotou, což nevyžaduje, aby byly okolnosti v případě výrobce ve srovnatelné zemi a vyvážejícího výrobce v zemi bez tržního hospodářství zcela v souladu. Ospravedlněny jsou ve skutečnosti pouze úpravy rozdílů ve faktorech, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v zemi bez tržního hospodářství.
(63)
Je nicméně třeba uvést, že šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by naznačovaly, že výrobní proces výrobce ve srovnatelné zemi není dostatečně výkonný.
(64)
Pokud jde o nákladové faktory (např. produktivitu), tyto by se neměly vydělovat a posuzovat individuálně. K posouzení toho, zda jsou výhody ve vztahu k jednomu nákladovému faktoru (např. produktivitě) případně kompenzovány nevýhodami v jiných faktorech, by bylo zapotřebí spíše komplexní analýzy. Nižší využití pracovních sil je totiž ve skutečnosti často způsobeno vyšší mírou automatizace, což vede k vyšším nákladům v jiných oblastech (odpisy, kapitál, financování, výrobní režijní náklady). Pouze komplexní analýza by mohla odhalit všechny rozdíly v nákladových faktorech a prokázat, zda jsou ovlivněny ceny a cenová srovnatelnost, a odůvodnit tak úpravu. Tyto požadavky tudíž nelze přijmout.
(65)
Kromě toho, co již bylo výše uvedeno, požadavky na úpravy rozdílu energie na jednotku, odpisů na jednotku a rozdílu ve výrobních režijních nákladech byly nepodložené. Zejména ve vztahu k energetické účinnosti nebylo vysvětleno, kvůli jakým prvkům výrobního procesu je brazilský výrobce v porovnání s jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem neefektivní. Výše úpravy byla založena na poměru rozdílu nákladů na jednotku pracovní síly (založené na rozdílu v produktivitě) spojených s podílem nákladů na pracovní sílu na celkových nákladech. Souvislost mezi tímto poměrem a energetickou účinností a odpisy a rozdíly ve výrobních režijních nákladech nebyla vysvětlena a nebyla srozumitelná. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(66)
Jedna strana rovněž požadovala, aby byly provedeny úpravy parametrů, mimo jiné nosnosti a vidlice. V tomto ohledu se odkazuje na připomínky k parametrům pro srovnání (viz 50. bod odůvodnění výše), kde se uvádí, že aby byla zajištěna nejvyšší úroveň shody, je srovnání založeno na nejdůležitějších parametrech. V každém případě tato tvrzení nebyla doložena.
(67)
Dále byla požadována úprava zohledňující skutečnost, že vyvážející výrobce používá patentovanou technologii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Vyvážející výrobce tuto úpravu především nevyčíslil. Jedinou předloženou informací byl dokument, o kterém bylo uvedeno, že se jedná o patent. V pozdějším podání byla úprava částečně kvantifikovaná, avšak bez podpůrných důkazů. Z tohoto důvodu nebylo možné tento požadavek přijmout.
(68)
Požadavek na úpravu rozdílu v účinnosti při použití surovin byl pokryt úpravou tloušťky oceli (viz 60. bod odůvodnění výše), jelikož rozdílná tloušťka oceli může vést k celkově nižší spotřebě oceli.
(69)
Na závěr vyvážející výrobce uvedl, že prodává prostřednictvím jiných distribučních kanálů, zejména neznačkové výrobky prostřednictvím výrobců původního zařízení (dále jen „OEM“), než výrobce ve srovnatelné zemi. Byl proto vznesen požadavek na úpravu zohledňující tento rozdíl. Jak je uvedeno výše (59. bod odůvodnění), byla provedena úprava úrovně obchodu. Tato úprava se zakládala na předpokládaných cenových rozdílech při prodeji různým druhům zákazníků, včetně prodejů OEM, na domácím trhu srovnatelné země. Z důvodu důvěrné povahy údajů nelze rozsah těchto úprav zveřejnit, jelikož by došlo k odhalení běžné hodnoty založené na údajích poskytnutých jediným výrobcem ze srovnatelné země. Dospělo se tudíž k závěru, že rozdíly, kvůli nimž byly požadovány úpravy, byly již zohledněny.
(70)
Je nicméně třeba uvést, že vyvážející výrobce požadované změny nekvantifikoval. Pouze uvedl, že úprava provedená v jiném řízení dosáhla výše 40 %. Úprava provedená v jiném řízení (a tedy specifická pro konkrétní okolnosti onoho řízení) nemůže sama o sobě sloužit jako měřítko pro úpravy v tomto případě.
(71)
Po dodatečném zveřejnění informací (obsahujících výzvu k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli) vyvážející výrobce přednesl dodatečné požadavky na úpravy (nesouvisející s úpravou o tloušťku oceli): úpravy zohledňující povrchové úpravy, manipulaci a ceny oceli v Brazílii.
(72)
Především je třeba uvést, že požadavky byly doručeny po lhůtě pro podání připomínek a byly tak formálně nepřípustné. V každém případě tato tvrzení nebyla ani kvantifikovaná, ani doložená. Společnost své připomínky nedoložila důkazy, ani nevysvětlila, jak byl nebo jak by měl být rozsah různých úprav vypočítán.
e) Dumpingové rozpětí
(73)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny dotčeného výrobku. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranicích Unie před proclením je 70,8 %.
(74)
Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce v původním šetření kromě společnosti Noblelift se pohybovalo mezi 28,5 % a 46,7 %. Vzhledem k tomu, že při tomto přezkumu společnost Noblelift spolupracovala, a jelikož převážná většina čínského vývozu pochází od společnosti Noblelift, lze míru této spolupráce považovat za vysokou, zrevidovala Komise celostátní dumpingové rozpětí i pro všechny ostatní vývozce. Následkem toho by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na stejné úrovni jako pro Noblelift, tj. 70,8 %.
(75)
Jedna strana uvedla, že celostátní clo by se nemělo rovnat dumpingovému rozpětí jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jelikož neexistují důkazy dokládající, že převážná většina dovozu pocházela od tohoto jediného spolupracujícího vývozce. V tomto ohledu bylo potvrzeno, že dle statistických údajů převážná většina dovozu z ČLR pochází od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(76)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(77)
Původní šetření v tomto ohledu neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných čínskými vyvážejícími výrobci (včetně společnosti Noblelift) z místních zdrojů v ČLR a surovin zakoupených za mezinárodní ceny. Okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období přezkumného šetření), kdy byly ceny za tepla válcované oceli, hlavní suroviny, o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny, podstatně změnily. Tyto ceny v důsledku zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR (viz 20. bod odůvodnění výše) neodpovídaly tržním hodnotám. Čínský trh s ocelí se během těchto sedmi let skutečně podstatně změnil a ČLR se změnila z čistě dovozní země oceli na významného výrobce a světového vývozce; tuto skutečnost lze důvodně považovat za změnu trvalé povahy.
(78)
Čínské high-tech společnosti včetně společnosti Noblelift jsou navíc od roku 2008 příjemci státní podpory ve formě preferenční daně z příjmu (15 %). Během období původního šetření byla na společnosti uvalena základní sazba 25 %. Tato změna okolností může být proto důvodně považována za změnu trvalé povahy.
(79)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(80)
S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření a vzhledem k tomu, že nové dumpingové rozpětí 70,8 % je nižší než úroveň odstranění újmy stanovená v původním šetření (viz 120. a 123. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 128/2005), považuje se za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku od společnosti Noblelift i od ostatních vyvážejících výrobců na 70,8 %.
(81)
Jedna strana uvedla, že nově stanovené dumpingové rozpětí by nemělo být srovnáváno s úrovní odstranění újmy stanovenou při původním šetření. Úroveň odstranění újmy by spíše měla být stanovena při každém šetření, a to i v případě částečného přezkumu omezeného na dumping. Dle této strany představuje stávající způsob, kdy se nehodnotí újma, porušení pravidla nižšího cla. Strana rovněž tvrdila, že měl být zahájen plný prozatímní přezkum.
(82)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k tomu, že Komise zahájila částečný prozatímní přezkum omezený na dumping, újma nemohla být v tomto rámci zhodnocena. Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení může Komise z vlastního podnětu nutnost zachování opatření v podložených případech přezkoumat. Komise tedy nemá povinnost zahájit prozatímní přezkum z moci úřední, který by se vztahoval na dumping i újmu, a který by měl být v každém případě podložený. V tomto případě byly informace a důkazy, které měla Komise k dispozici, dostačující pro zahájení prozatímního přezkumu omezeného na dumping. Navíc kdyby měla být újma vždy posuzována v rámci prozatímních přezkumů, možnost částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping stanovená čl. 11 odst. 3 základního nařízení by ztratila svůj význam. Tvrzení je proto nutno odmítnout. Je nicméně třeba připomenout, že dotčená zúčastněná strana má možnost v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení požadovat prozatímní přezkum újmy.
(83)
Pravidlo nižšího cla bylo plně zohledněno a nově stanovené dumpingové rozpětí bylo skutečně porovnáno s úrovní odstranění újmy stanovenou v původním šetření (nejnovější zjištění o újmě).
(84)
Jedna strana uvedla, že v tomto případě by byla vhodnější minimální dovozní cena. Případně by mělo být uloženo pevně stanovené clo.
(85)
V tomto ohledu je třeba uvést, že pro produkty, které se nabízejí v široké škále druhů a za různé ceny, které se dále neustále mění a zdokonalují, není vhodné stanovit ani minimální dovozní cenu, ani pevně stanovené clo. Velké množství celních sazeb by se velmi obtížně spravovalo. Dalším omezením ve stávajícím případě je skutečnost, že minimální dovozní ceny by musely být založeny na běžné hodnotě (jelikož clo je založeno na dumpingu), která se zakládá na důvěrných informacích jedné společnosti na trhu srovnatelné země. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(86)
Vyvážející výrobce v rámci zákonných lhůt projevil zájem jednat. Žádná formální nabídka však nebyla učiněna, a Komise proto nebyla schopna se tímto dále zabývat.
(87)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí změnit celní sazby uplatňované na vyvážející výrobce, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(88)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy.
(89)
Podle čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se 70,8 % antidumpingové clo, uložené tímto nařízením „všem ostatním společnostem“, vztahuje na ruční paletové vozíky a jejich základní díly, definované v čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011, zasílané z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
(%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
70,8
A603
Všechny ostatní společnosti
70,8
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 372/2013 DEL CONSEJO
de 22 de abril de 2013
que modifica el Reglamento de Ejecución (UE) no 1008/2011 por el que se establece un derecho antidumping definitivo respecto a las importaciones de transpaletas manuales y sus partes esenciales originarias de la República Popular China tras una reconsideración provisional parcial de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) (en lo sucesivo, «el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4, y su artículo 11, apartados 3, 5 y 6,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Investigaciones anteriores y medidas antidumping vigentes
(1)
En julio de 2005, mediante el Reglamento (CE) no 1174/2005 (2), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de transpaletas manuales y sus partes esenciales originarias de la República Popular China (en lo sucesivo, «la RPC»). Las medidas consistían en un derecho antidumping ad valorem, comprendido entre un 7,6 % y un 46,7 %.
(2)
En julio de 2008, mediante el Reglamento (CE) no 684/2008 (3), el Consejo, a raíz de una reconsideración provisional de la definición del producto, clarificó la definición del producto objeto de la investigación inicial.
(3)
En junio de 2009, mediante el Reglamento (CE) no 499/2009 (4), el Consejo, a raíz de una investigación antielusión, amplió el derecho antidumping definitivo aplicable a «todas las demás empresas», impuesto en virtud del Reglamento (CE) no 1174/2005 a las importaciones de transpaletas manuales y sus partes esenciales procedentes de Tailandia, hayan sido o no declaradas originarias de Tailandia.
(4)
En octubre de 2011, mediante el Reglamento de Ejecución (UE) no 1008/2011 (5), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo respecto a las importaciones de transpaletas manuales y sus partes esenciales originarias de la RPC, a raíz de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. El derecho ampliado mencionado en el considerando 3 también fue mantenido por el Reglamento de Ejecución (UE) no 1008/2011.
2. Inicio de una reconsideración provisional parcial
(5)
Durante la reconsideración por expiración, la Comisión Europea (en lo sucesivo, «la Comisión») constató un cambio en la situación de la competencia en el mercado de la Unión a partir de la imposición de las medidas. En efecto, el productor exportador chino con el tipo de derecho más bajo -al que se había concedido el trato de economía de mercado en la investigación inicial- ha conseguido controlar prácticamente una parte muy importante del mercado de la Unión y ha incrementado considerablemente su cuota de importaciones en ella. La Comisión también albergaba dudas sobre la decisión inicial del trato de economía de mercado a la vista de los indicios razonables de distorsiones en el mercado chino del acero. En este contexto, se consideró que habían cambiado las circunstancias atendiendo a las cuales se habían impuesto las medidas existentes y que estos cambios parecían ser duraderos.
(6)
Habiendo determinado, después de consultar al Comité consultivo, que había indicios suficientes para justificar el inicio de una reconsideración provisional parcial, la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado el 14 de febrero de 2012 en el Diario Oficial de la Unión Europea (6) (en lo sucesivo, «anuncio de inicio»), el inicio de oficio de una reconsideración provisional parcial de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, limitada al examen del dumping con respecto a los productores exportadores chinos.
3. Período de investigación de reconsideración
(7)
La investigación del nivel de dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2011 y el 31 de diciembre de 2011 (en lo sucesivo, «período de investigación de reconsideración»).
4. Partes afectadas
(8)
La Comisión informó oficialmente a los productores exportadores, a los importadores no vinculados notoriamente afectados, a las autoridades de la RPC y a la industria de la Unión del inicio de la reconsideración provisional parcial. Se ofreció a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer su punto de vista por escrito y de solicitar audiencia en el plazo previsto en el anuncio de inicio.
(9)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones específicas para ser oídas.
(10)
Habida cuenta del número potencialmente elevado de productores exportadores e importadores no vinculados, se consideró apropiado, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, estudiar la conveniencia de recurrir al muestreo. Para que la Comisión pudiera tomar una decisión al respecto, y en su caso, seleccionar una muestra, se pidió a las partes mencionadas, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, que se dieran a conocer en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en dicho anuncio. Dos productores exportadores y ocho importadores no vinculados se prestaron a cooperar. Así pues, no fue necesario recurrir al muestreo para los productores exportadores y los importadores no vinculados.
(11)
La Comisión envió cuestionarios y formularios de solicitud de trato de economía de mercado a todas las partes notoriamente afectadas y a aquellos que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Se recibieron respuestas de un productor exportador chino, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (en lo sucesivo, «Noblelift»), y de tres importadores no vinculados.
(12)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria a efectos de determinar el dumping. Se llevó a cabo una inspección in situ en los locales de Noblelift en Changxing, RPC.
(13)
A la luz de la necesidad de determinar un valor normal para el productor exportador chino al que no se concedió el trato de economía de mercado, tuvo lugar una inspección in situ en los locales del siguiente productor de Brasil, que se utilizó como país análogo:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, Sao Paulo (en lo sucesivo, «Paletrans»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(14)
El producto afectado en el presente procedimiento de reconsideración, cuya definición se aclaró en la reconsideración provisional, es el mismo que en la investigación inicial: transpaletas manuales y sus partes esenciales, es decir, los chasis y el sistema hidráulico, originarias de la RPC, clasificadas actualmente en los códigos NC ex 8427 90 00 y ex 8431 20 00. A efectos del presente Reglamento se entenderá por «transpaletas manuales» las transpaletas con ruedas que sostienen horquillas de elevación para manipular paletas, diseñadas para ser empujadas, tiradas y dirigidas manualmente, en superficies lisas, planas y duras, por un operador a pie mediante un brazo articulado. Las transpaletas manuales están diseñadas únicamente para levantar una carga, bombeando con el brazo hasta una altura suficiente para el transporte, y no tienen otras funciones o aplicaciones adicionales como, por ejemplo: i) mover y levantar las cargas para colocarlas más alto o ayudar a almacenar cargas (transpaletas pantográficas), ii) apilar una paleta sobre otra (apiladoras), iii) levantar la carga hasta un nivel de trabajo (elevadoras de tijera), o iv) levantar y pesar las cargas (transpaletas pesadoras).
2. Producto similar
(15)
La investigación confirmó que el producto afectado y el producto fabricado y vendido en el mercado interno de la RPC, el producto fabricado y vendido en el país análogo, Brasil, y el producto fabricado y vendido en la Unión por los productores de la Unión tienen las mismas características físicas y técnicas básicas, así como los mismos usos.
(16)
Se considera, por tanto, que son productos similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING
a) Trato de economía de mercado
(17)
Conforme al artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping referentes a importaciones procedentes de la RPC, el valor normal se fija de conformidad con los apartados 1 a 6 de dicho artículo cuando se constate que los productores cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base, es decir, cuando se haya demostrado que prevalecen condiciones de economía de mercado en relación con la fabricación y venta del producto similar. Solo a título de referencia, estos criterios se resumen del siguiente modo:
-
las decisiones sobre precios y costes se adoptan en respuesta a las señales del mercado y sin interferencias significativas del Estado; y los costes de los principales consumos reflejan sustancialmente los valores del mercado,
-
las empresas poseen exclusivamente un juego de libros contables básicos que se utilizan a todos los efectos y que son auditados con la adecuada independencia conforme a las normas contables internacionales,
-
no existen distorsiones significativas heredadas del sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado,
-
la seguridad jurídica y la estabilidad están garantizadas mediante leyes relativas a la propiedad y la quiebra,
-
las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado.
(18)
Noblelift, solicitó el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondió al formulario de solicitud de trato de economía de mercado dentro de los plazos fijados.
(19)
La Comisión recabó toda la información que consideró necesaria y verificó todos los datos aportados en la solicitud en los locales de la empresa afectada.
(20)
La investigación estableció que los precios pagados por Noblelift en el período de investigación de reconsideración por el acero al carbono laminado en caliente, una materia prima fundamental que representa aproximadamente el 25 % del coste de un producto acabado, estaban significativamente distorsionados, ya que se situaban aproximadamente entre un 24 % y un 31 % por debajo de los precios internacionales practicados durante el mismo período. Los precios internacionales se basaban en las estadísticas relativas a los mercados de la Unión y norteamericano del Steel Business Briefing (7), así como en los precios de importación de COMEXT. Sobre esa base, se constató que los precios chinos del acero no reflejaban en absoluto valores de mercado. Por otra parte, existe una práctica establecida de interferencia del Estado en el mercado de materias primas. El Duodécimo Plan Quinquenal de China (2011-2015) para el sector siderúrgico incluye un conjunto de medidas que demuestran que a las empresas siderúrgicas no les queda otra vía que atenerse a las instrucciones de la Administración china, debido al férreo control ejercido por el Estado chino. Se concluye, por tanto, que Noblelift no cumple los requisitos del primer criterio del trato de economía de mercado.
(21)
Por otra parte, en el ejercicio financiero de 2010, una empresa vinculada otorgó a Noblelift una garantía bancaria por dos préstamos que representaban una proporción significativa del total de activos de esa empresa vinculada y de Noblelift. Las garantías no se reflejaron ni en los estados financieros de Noblelift ni en las cuentas de la empresa vinculada. Aunque este modo de actuar no está en consonancia con la NIC 24 (Información a revelar sobre partes vinculadas), el auditor no emitió ninguna salvedad sobre esta práctica. La declaración de las operaciones con partes vinculadas en los estados financieros es importante porque llama la atención sobre posibles efectos en la situación financiera de una empresa. En este caso, el hecho de no declarar compromisos tan importantes como las garantías en cuestión, no permite evaluar correctamente las operaciones de la empresa y, en particular, los riesgos y oportunidades a que se enfrenta. Por tanto, se considera que los documentos contables de esta empresa no han sido auditados correctamente de conformidad con las normas contables internacionales, por lo que no se cumplen los requisitos del segundo criterio.
(22)
Por último, Noblelift recibió ayudas públicas en forma de tipos fiscales preferentes, así como de subvenciones, que distorsionan su situación financiera, por lo que tampoco cumple los requisitos del tercer criterio.
(23)
Se ofreció al productor exportador en cuestión y a la industria de la Unión la oportunidad de comentar las conclusiones anteriores.
(24)
Tras la comunicación de las conclusiones relativas al trato de economía de mercado, Noblelift solicitó más detalles en relación con el cálculo del precio del acero en el mercado internacional. La empresa alegó que las distorsiones en los precios de las materias primas deberían resolverse ajustando el valor normal en el cálculo del dumping y no denegando el trato de economía de mercado. Sin embargo, el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base es muy claro y exige que los costes de los principales consumos reflejen sustancialmente los valores del mercado. Así pues, cualquier ajuste en los cálculos del dumping para compensar la distorsión de los costes de los consumos privaría al artículo 2, apartado 7, letra c), de una parte importante de su sentido. Las observaciones no alteraron, por tanto, las conclusiones mencionadas.
(25)
A raíz de la comunicación de las conclusiones definitivas, Noblelift reiteró sus argumentos. Afirmó, en primer lugar, que la Comisión no había comunicado los datos detallados, es decir, todos los datos empleados para el cálculo de las diferencias de precios de las materias primas.
(26)
A este respecto, cabe señalar ante todo que la Comisión ha indicado en varias ocasiones las fuentes de datos utilizadas para las comparaciones de los precios del acero. La Comisión repitió las explicaciones facilitadas anteriormente en el procedimiento: que los precios basados en las estadísticas del Steel Business Briefing estaban protegidos por derechos de autor, ya que para acceder al servicio es necesario suscribirse. Por consiguiente, aunque la Comisión no puede hacer públicos directamente estos datos por impedimento legal, la base de datos es accesible y es posible consultarla previo pago de la tasa correspondiente. Sin embargo, con el fin de garantizar el equilibrio entre la protección de los derechos de propiedad intelectual y la protección de los derechos de defensa, los datos utilizados fueron verificados por el consejero auditor de la Dirección General de Comercio Exterior, que confirmó el cálculo de las diferencias de precios y comunicó el resultado de esta verificación a Noblelift.
(27)
Se observa asimismo que en Steel Business Briefing se describe exactamente la metodología utilizada (dimensiones, grosor, anchura, punto en el transporte). Se trata de parámetros generales que sirven para indicar el nivel de detalle de las comparaciones de precios de las materias primas con las que se intenta determinar si los costes de los principales consumos reflejan sustancialmente los valores del mercado. La Comisión ha utilizado como referencia precios europeos y norteamericanos.
(28)
Noblelift alegó, además, que en la investigación inicial las diferencias entre los precios del acero en el mercado interno chino y los precios internacionales del acero no se habían considerado un factor que impidiera a la empresa cumplir el primer criterio del trato de economía de mercado. Tal como se recoge en el considerando 22 del Reglamento (CE) no 128/2005 de la Comisión (8), de 27 de enero de 2005, por el que se establece un derecho antidumping provisional en el marco de la investigación inicial, «Por lo que respecta a las cuatro empresas se comprobó que […] sus costes y precios reflejaban valores de mercado». En efecto, la investigación inicial no había establecido una diferencia de precio sustancial entre las materias primas adquiridas en el mercado interno chino y las adquiridas a precios internacionales. Sin embargo, esta conclusión no obsta para que las instituciones constaten una diferencia de precios en una investigación posterior si las circunstancias cambian y existe la diferencia de precios. Tal como se indica en el considerando 76, las circunstancias han cambiado notablemente entre 2004 (momento de la investigación inicial) y 2011 (período de investigación de reconsideración que nos ocupa), es decir, en un período de siete años. A este respecto, y en particular durante la investigación de reconsideración por expiración de 2010, se habían recogido indicios razonables de las distorsiones de precios existentes en el mercado del acero de la RPC, debido a la intervención del Estado. Este fue además uno de los motivos que condujeron a la apertura de oficio de la reconsideración actual y de hecho se confirmó en la presente investigación (véase el considerando 20).
(29)
A continuación, Noblelift reiteró sus observaciones sobre la poca importancia del impacto de las garantías de crédito o el escaso impacto de las ayudas públicas. Sobre este particular, cabe señalar que el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base es claro y no se refiere a un impacto importante en los resultados financieros («las empresas poseen exclusivamente un juego de libros contables básicos que se utilizan a todos los efectos y que son auditados con la adecuada independencia conforme a los criterios normales en contabilidad internacional»). En cualquier caso, como se indica en el considerando 21, el hecho de no declarar compromisos tan importantes como las garantías en cuestión no permite evaluar correctamente las operaciones de la empresa y, en particular, los riesgos y oportunidades a que se enfrenta. En cuanto a las ayudas públicas, durante la investigación la Comisión ya ha respondido a Noblelift que esas ayudas representaban importes superiores a 10 millones CNY. Así pues, no fue posible aceptar las alegaciones.
(30)
Por último, Noblelift alegó que la investigación debería haber concluido por el incumplimiento del plazo de tres meses para la determinación del trato de economía de mercado, tal como se especifica en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base. A este respecto, cabe referirse a las enmiendas introducidas por el Reglamento (UE) no 1168/2012 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 12 de diciembre de 2012, por el que se modifica el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (9) y sus efectos retroactivos. Además, hay que señalar que la determinación del trato de economía de mercado se hizo más de tres meses después del inicio de la investigación debido a cuestiones de procedimiento y a dificultades con los plazos de la investigación. Efectivamente, debido a la mayor complejidad de las cuestiones planteadas en el contexto de las evaluaciones relativas a la concesión del trato de economía de mercado se vio que era prácticamente imposible respetar el plazo de tres meses establecido. No obstante, es preciso señalar que la fecha de la determinación no tuvo ningún impacto en el resultado.
(31)
En consecuencia, se concluye que los argumentos a favor de la concesión del trato de economía de mercado carecen de fundamento.
(32)
A tenor de todo lo anterior y de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base, se decide no conceder a Noblelift el trato de economía de mercado.
b) Valor normal
(33)
Según lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, en el caso de los países sin economía de mercado y, en la medida en que no pueda otorgárseles trato de economía de mercado, de los países en fase de transición, el valor normal se determinará sobre la base del precio o del valor calculado en un país análogo.
(34)
En la investigación inicial, se utilizó Canadá como país análogo a efectos de determinar el valor normal. Dado que Canadá ha dejado de fabricar el producto en cuestión, en el anuncio de inicio de la presente reconsideración se decidió utilizar Brasil como país análogo.
(35)
Dos productores exportadores y un importador se opusieron a la propuesta de utilizar Brasil como país análogo. Los argumentos en contra de esta decisión se basaban en la observación del bajo nivel de competencia en el mercado brasileño de transpaletas manuales debido al número sumamente reducido de productores locales, por lo que los precios de venta, los beneficios y los costes de producción en Brasil eran excesivos. Los productores exportadores en cuestión sugirieron India, Malasia o Taiwán como países análogos adecuados.
(36)
Tras estas observaciones, la Comisión se puso en contacto con productores conocidos de transpaletas manuales de esos países (38 indios, 3 taiwaneses, 2 malasios y 2 brasileños), enviándoles el cuestionario pertinente. Solo se prestó a colaborar un productor brasileño: Paletrans.
(37)
A raíz de la comunicación de las conclusiones definitivas y de la propuesta de la Comisión, las partes insistieron en que Brasil no era una opción adecuada como país análogo debido a la falta de competencia en el mercado brasileño. Alegaron que el productor del país análogo que se había prestado a cooperar disfrutaba de una posición de monopolio en el mercado brasileño, reforzada por los elevados derechos de importación. Otros comentarios se referían a las deficiencias en la respuesta no confidencial al cuestionario del productor del país análogo. Por último, se indicó la conveniencia de realizar ajustes para tener en cuenta las diferencias existentes entre el productor del país análogo y el productor exportador del país en cuestión.
(38)
Por lo que respecta a la idoneidad de Brasil como país análogo, hay que señalar que, si bien el productor del país análogo es el principal productor en el mercado brasileño, no tiene una posición de monopolio en dicho mercado. Existe competencia con al menos dos productores locales y el nivel de importaciones es significativo; además, el margen de beneficio del productor del país análogo se ha considerado coherente con un mercado libre.
(39)
Según se expone en el considerando 36, tras las observaciones formuladas en la fase inicial del procedimiento contra el uso de Brasil como país análogo, la Comisión se puso en contacto con 45 productores de cuatro países diferentes, incluidas las empresas propuestas por Noblelift. A pesar de los repetidos contactos por teléfono y correo electrónico con estas empresas, solamente un productor de Brasil remitió la información solicitada y cooperó con la investigación.
(40)
En lo que respecta a las supuestas deficiencias, cabe señalar que solo un productor del país análogo cooperó con la investigación. Esta situación no es inhabitual, pero plantea problemas por lo que se refiere a la divulgación de los datos. Dadas las frecuentes dificultades para obtener la cooperación de los productores del país análogo, la Comisión debe garantizar un elevado nivel de protección de la información confidencial. En el caso que nos ocupa, la presentación de datos no confidenciales generó algunos malentendidos sobre supuestas deficiencias, que se aclararon con las partes. En particular, una de las partes alegó que las deficiencias en la respuesta del productor del país análogo deberían eliminar a Brasil como país análogo y que convendría dar por concluida la investigación, dado que la Comisión no puede establecer el valor normal. A este respecto, cabe señalar que en la presente investigación la Comisión disponía de toda la información necesaria para calcular el dumping.
(41)
En consecuencia, no fue posible aceptar los argumentos relativos a la idoneidad de Brasil como país análogo.
(42)
En lo que respecta a las solicitudes de ajustes, es preciso señalar que para tener en cuenta las diferencias de fase comercial entre el productor brasileño y el productor exportador chino se procedió a un ajuste en concepto de diferencias de fase comercial (véase el considerando 59).
(43)
Por último, una parte alegó que debería realizarse un ajuste para tener en cuenta un supuesto efecto distorsionador del derecho de importación del 14 % aplicado en el país análogo. Esta alegación no puede aceptarse, al no poderse establecer un vínculo entre el derecho de importación como tal y el nivel de precios en el mercado interno.
(44)
Por consiguiente, Brasil se considera un país análogo adecuado, ya que existe una competencia suficiente con al menos dos productores y un nivel significativo de importaciones.
(45)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó en primer lugar si las ventas de Paletrans del producto similar a clientes independientes en el mercado interno eran representativas. A este respecto, se constató que el volumen total de esas ventas era igual o superior al 5 % del volumen total de las ventas de exportación de Noblelift a la Unión.
(46)
La Comisión examinó a continuación si existen tipos de productos similares vendidos en el mercado interno por Paletrans que sean suficientemente comparables, en términos de funciones y materiales utilizados, con los tipos de productos exportados por Noblelift a la Unión. La investigación estableció que algunos de los tipos vendidos en el mercado interno por Paletrans eran suficientemente comparables con los tipos exportados por Noblelift a la Unión.
(47)
En relación con el productor del país análogo, la Comisión examinó a continuación si cada tipo comparable de producto similar vendido en el mercado interno podía considerarse vendido en el curso de operaciones comerciales normales. Para ello se estableció, en relación con cada tipo de producto, la proporción de ventas rentables a clientes independientes realizadas en el mercado interno durante el período de investigación de reconsideración.
(48)
Cuando el volumen de ventas de un tipo de producto, efectuadas a un precio de venta neto igual o superior al coste de producción calculado, representaba más del 80 % del volumen total de ventas de ese tipo de producto, y cuando el precio de venta medio ponderado de ese tipo de producto era igual o superior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interno. Es lo que se hizo con todos los tipos de productos comparables y el valor normal se calculó como media ponderada de los precios de todas las ventas efectuadas en el mercado interno de cada tipo de producto comparable realizadas durante el período de investigación de reconsideración.
(49)
En el caso de los tipos no comparables, el valor normal se calculó, de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, añadiendo a los costes de fabricación, ajustados en caso necesario, un porcentaje razonable en concepto de gastos de venta en el mercado interno, gastos generales y administrativos, y un margen razonable de beneficio en el mercado interno. Los gastos de venta, generales y administrativos y el beneficio se basaron en datos reales de la producción y las ventas, en el curso de operaciones comerciales normales, del producto similar por el productor del país análogo. Es preciso observar que el precio calculado sobre esa base fue objeto de los ajustes descritos en el considerando 59, en particular para tener en cuenta las diferencias de fase comercial entre las ventas de exportación realizadas por Noblelift y las ventas internas realizadas por el productor del país análogo.
(50)
El único productor exportador que se prestó a cooperar alegó que la Comisión había calculado el dumping sobre la base de «NCP truncados» y que no había dado explicaciones sobre los parámetros utilizados para llevar a cabo la comparación.
(51)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, sin perjuicio de las normas aplicables para obtener una comparación ecuánime, la existencia de márgenes de dumping se establece normalmente sobre la base de la comparación del valor normal ponderado con la media ponderada de los precios de todas las transacciones de exportación.
(52)
En lo que respecta a la comparación ecuánime, hay que señalar que el número de control del producto es una herramienta utilizada en la investigación con el fin de estructurar y organizar las grandes cantidades de datos muy detallados facilitados por las empresas. Constituye una ayuda para proceder a un análisis más detallado de las distintas características de los productos pertenecientes a la categoría del producto afectado y el producto similar.
(53)
La Comisión ha recogido información en relación con una serie de parámetros (material del chasis, chasis pintado, capacidad de elevación, tipo de sistema hidráulico, longitud útil, horquilla, separación entre las horquillas, material de las ruedas directrices, material de las ruedas portantes, tipo de ruedas portantes, tipo de freno), pero, con el fin de tener en cuenta todas las transacciones de exportación, se consideró posible y razonable basar la comparación en este caso en algunos de los parámetros que constituyen las características más pertinentes (material del chasis, chasis pintado, material de las ruedas directrices, material de las ruedas portantes, tipo de ruedas portantes).
(54)
Por lo tanto, la comparación se basó en las características más pertinentes a fin de aumentar el nivel de correspondencia y garantizar una comparación ecuánime. Hay que subrayar que la Comisión no descartó ninguna información. Sin embargo, es frecuente que determinados parámetros utilizados en el número de control del producto tengan menos importancia y que unos determinados parámetros sirvan mejor como base para la comparación ecuánime que otros. No se ha descartado ningún producto de la comparación, ni sobre la base de las diferencias físicas ni por cualquier otra razón, ni tampoco se han creado nuevos tipos de producto. Por el contrario, en la comparación se tuvieron en cuenta todas las ventas. Si bien se reconoció que otros parámetros tenían cierta influencia en los precios, se consideró más adecuado basar los cálculos en los cinco parámetros más pertinentes, ya que ello permitía obtener el máximo nivel de correspondencia.
(55)
Por lo que se refiere a las cuestiones de procedimiento de la comparación, cabe señalar que al productor exportador se le ofreció la oportunidad de presentar sus observaciones sobre los cálculos realizados en este caso. Todos los detalles de los cálculos se comunicaron en dos ocasiones.
(56)
En consecuencia, se desestimaron las alegaciones mencionadas.
c) Precio de exportación
(57)
Todas las ventas de exportación a la Unión del productor exportador chino se realizaron directamente a clientes independientes de la Unión. Por tanto, el precio de exportación se estableció sobre la base de los precios efectivamente pagados o pagaderos por el producto en cuestión, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(58)
Una de las partes alegó que las ventas de exportación de chasis y sistemas hidráulicos deberían haberse incluido en el cálculo. Se aceptó esta alegación.
d) Comparación
(59)
La comparación entre el valor normal medio ponderado y el precio de exportación medio ponderado se realizó sobre la base del precio en fábrica y en la misma fase comercial. Para garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se tuvieron en cuenta, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, las diferencias de los factores que afectaron a los precios y su comparabilidad. A tal efecto, se realizaron ajustes, cuando procedía y estaba justificado, en concepto de diferencias de fase comercial (diferencia estimada de precio para las ventas a tipos diferentes de clientes en el mercado interno del país análogo), costes de transporte (incluidos el coste del transporte interior en el país de exportación y el transporte marítimo a la Unión), coste de los seguros (seguro marítimo), mantenimiento, descarga y costes accesorios, comisiones (por las ventas de exportación), gastos bancarios (por las ventas de exportación), coste de los créditos (sobre la base de las condiciones de pago acordadas y el tipo de interés) y gastos de embalaje (coste del material utilizado parra el embalaje).
(60)
A raíz de una solicitud presentada por el único productor exportador que cooperó, se realizó un ajuste del valor normal en concepto de diferencias en el grosor del acero utilizado por el productor del país análogo y el productor exportador del país en cuestión, ya que se consideró razonable. El ajuste se basaba en la diferencia de grosor en proporción a la contribución del acero al precio del producto similar vendido en Brasil por el productor del país análogo. Ello se tradujo en un cambio del margen de dumping (véase el considerando 73). Tras la comunicación de información adicional (invitación a formular comentarios sobre el grosor del acero), una parte cuestionó el ajuste al carecer de fundamento. Asimismo, señaló que las observaciones no confidenciales del productor exportador que solicitaba la adaptación eran deficientes, por lo que vulneraban los derechos de defensa de las otras partes. La Comisión verificó los datos disponibles en los que se basaba el ajuste por este concepto y confirmó que estaba justificado.
(61)
El único exportador que cooperó solicitó otros ajustes por diferencias de eficiencia y productividad, alegando, entre otras cosas, que el productor del país análogo era menos productivo (menor producción por trabajador) y consumía más materias primas por unidad.
(62)
Hay que señalar, en primer lugar, que si bien podrían existir diferencias de eficiencia o productividad entre las empresas, el principio rector es garantizar la comparabilidad entre los precios de exportación y el valor normal, lo que no requiere que las circunstancias de un productor del país análogo y un productor exportador de un país sin economía de mercado coincidan totalmente. En efecto, solo justifican un ajuste las diferencias en los factores que afectan a los precios y a su comparabilidad entre un productor del país análogo y un productor exportador de un país sin economía de mercado.
(63)
No obstante, se ha señalado que la investigación no reveló ninguna circunstancia que sugiera que el productor del país análogo no dispone de un proceso de producción con un grado de eficiencia razonable.
(64)
En cuanto a los factores de coste (por ejemplo, la productividad), no deberían elegirse y evaluarse individualmente. Más bien sería necesario proceder a un análisis exhaustivo para evaluar la posibilidad de que las ventajas en relación con un factor de coste (por ejemplo, la productividad) se compensen con desventajas en relación con otros factores de coste. De hecho, una menor utilización de mano de obra es a menudo el resultado de un mayor nivel de automatización, lo que, a su vez, da lugar a un incremento de los costes en otros ámbitos (amortización, capital, financiación, gastos generales). Solo un análisis exhaustivo podría revelar todas las diferencias en los factores de coste y demostrar si los precios y su comparabilidad se ven afectados, lo que justificaría el ajuste. En consecuencia, las alegaciones no pueden aceptarse.
(65)
A todo lo anterior hay que añadir que las solicitudes de ajuste en concepto de diferencias por energía consumida por unidad y por gastos generales y de amortización por unidad no se justificaron. En particular, en relación con la eficiencia energética no se explicó a qué elementos del proceso de producción era imputable la ineficiencia del productor brasileño con respecto al único productor exportador que cooperó. El importe del ajuste se basaba en un ratio entre la diferencia de los costes laborales por unidad (basados en la diferencia de productividad) y el porcentaje de los costes laborales en el coste total. No se explicaba ni resultaba comprensible el vínculo entre ese ratio y las diferencias en términos de eficiencia energética, amortización y gastos generales. Por ello se rechazaron las alegaciones.
(66)
Una de las partes también alegó que debían realizarse ajustes en algunos parámetros, por ejemplo la capacidad de elevación y la horquilla. A este respecto, cabe remitirse a las observaciones relativas a los parámetros de comparación (véase el considerando 50), en las que se señala que la comparación se basa en los parámetros más pertinentes, a fin de garantizar el máximo nivel de correspondencia. En cualquier caso, las alegaciones no estaban justificadas.
(67)
También se alegó que deberían introducirse ajustes porque el productor exportador utiliza tecnología patentada. Esta alegación no se ha justificado. En particular, el productor exportador no cuantificó el ajuste. La única información proporcionada fue un documento que se afirmó que era la patente. En una declaración posterior, el ajuste se cuantificó parcialmente pero sin presentar las pruebas correspondientes. Por lo tanto, la solicitud no pudo aceptarse.
(68)
Además, la solicitud de ajuste por diferencias de eficiencia en el uso de materias primas ha quedado compensada con el ajuste por el grosor del acero (véase el considerando 60), ya que la utilización de diferentes grosores de acero puede dar lugar a un menor consumo global de este material.
(69)
Por último, el productor exportador afirmó que sus ventas las realizaba a través de un canal diferente, en particular productos sin marca sobre una base OEM (fabricante de equipos originales), al del productor del país análogo. En consecuencia, se presentó una solicitud de ajuste para reflejar esta diferencia. Según lo indicado anteriormente en el considerando 59, se realizó un ajuste en concepto de fase comercial, basado en la diferencia estimada del precio de venta a distintos tipos de clientes, incluidas las ventas OEM, en el mercado interno del país análogo. Por motivos de confidencialidad, no pudo comunicarse el alcance de este ajuste, ya que se habría revelado el valor normal sobre la base de los datos del único productor del país análogo. Se concluyó, por tanto, que las diferencias por las que se solicitaba el ajuste ya se habían tenido en cuenta.
(70)
No obstante, hay que señalar que el productor exportador no cuantificó el ajuste solicitado, sino que se limitó a declarar que en el marco de otro procedimiento se había concedido un ajuste del 40 %. Un ajuste concedido en el marco de otro procedimiento (específico, por tanto, de las circunstancias particulares de ese otro procedimiento) no puede servir como referencia para cuantificar un ajuste en el caso que nos ocupa.
(71)
Tras la comunicación de información adicional (invitación a formular comentarios sobre el grosor del acero), el productor exportador presentó nuevas solicitudes de ajustes (no relacionadas con el ajuste relativo al grosor del acero): ajustes en relación con el revestimiento, la empuñadura y los precios del acero en Brasil.
(72)
Hay que señalar, en primer lugar, que las solicitudes se presentaron después de la fecha límite prevista para presentar observaciones y que, por tanto, eran formalmente inadmisibles. En cualquier caso, las solicitudes no estaban cuantificadas ni se justificaban. La empresa no proporcionó pruebas ni explicó cómo se había calculado o debía calcularse la cuantía de los distintos ajustes.
e) Margen de dumping
(73)
Con arreglo a lo previsto en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el valor normal medio ponderado por tipo se comparó con el precio de exportación medio ponderado del producto en cuestión. El margen de dumping, expresado como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, se cifró en un 70,8 %.
(74)
En lo que respecta a todos los demás productores exportadores, a excepción de Noblelift, en la investigación inicial, los márgenes de dumping oscilaban entre el 28,5 % y el 46,7 %. Dado que en la reconsideración actual solo cooperó Noblelift y que el nivel de cooperación puede considerarse elevado, ya que la gran mayoría de las exportaciones chinas fueron las de Noblelift, la Comisión revisó el margen de dumping a escala nacional también para todos los demás exportadores. Por consiguiente, el margen de dumping residual debería fijarse al mismo nivel que el de Noblelift, es decir, un 70,8 %.
(75)
Una de las partes alegó que el derecho aplicable a nivel nacional no debía fijarse al nivel del margen de dumping del único productor exportador que se prestó a cooperar, ya que no hay pruebas de que la inmensa mayoría de las importaciones fueran las de ese único exportador. A este respecto, los datos estadísticos han confirmado que la inmensa mayoría de las importaciones procedentes de la RPC fueron las de este único productor exportador que cooperó. Por tanto, se ha rechazado la alegación.
D. CARÁCTER DURADERO DEL CAMBIO DE CIRCUNSTANCIAS
(76)
Con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, se examinó también si cabía razonablemente pensar que el cambio de circunstancias era duradero.
(77)
A este respecto, la investigación inicial no estableció una diferencia de precios sustancial entre los precios de las materias primas adquiridas localmente en la RPC por los productores exportadores chinos (incluido Noblelift) y las adquiridas en los mercados internacionales. Las circunstancias han cambiado significativamente entre 2004 (momento de la investigación inicial) y 2011 (período de la investigación de reconsideración): el precio del acero al carbono laminado en caliente, la materia prima principal, se situaba entre el 24 % y el 31 % por debajo de los precios internacionales, lo que no reflejaba los valores de mercado como consecuencia de las distorsiones de precios en el mercado del acero en la RPC (véase el considerando 20). En efecto, este mercado ha evolucionado considerablemente en esos siete años: la RPC ha pasado de ser un país importador neto de acero a convertirse en un importante productor y exportador de acero a todo el mundo, lo que podría considerarse razonablemente un cambio de carácter duradero.
(78)
Además, las empresas chinas de alta tecnología, entre ellas Noblelift, reciben ayudas públicas en forma de tipos fiscales preferentes (15 %) desde 2008. En el período en que se desarrolló la investigación inicial, las empresas estaban sujetas al tipo normal del 25 %. Esta nueva circunstancia podría también considerarse razonablemente de naturaleza duradera.
(79)
Por consiguiente, se consideró poco probable que las circunstancias que dieron lugar al inicio de esta reconsideración provisional se modifiquen en un futuro previsible de manera que afecten a sus conclusiones. Se concluye, por tanto, que las circunstancias han cambiado de forma duradera y que ya no está justificado aplicar la medida en su nivel actual.
E. MEDIDAS ANTIDUMPING
(80)
A la vista de los resultados de la presente investigación de reconsideración y puesto que el nuevo margen de dumping del 70,8 % es inferior al nivel de eliminación del perjuicio establecido en la investigación inicial [véanse los considerandos 120 a 123 del Reglamento (CE) no 128/2005], se considera adecuado modificar el derecho antidumping aplicable a las importaciones del producto en cuestión tanto de Noblelift como de todos los demás productores exportadores, fijándolo en el 70,8 %.
(81)
Una de las partes alegó que el nuevo margen de dumping no debería haberse comparado con el nivel de eliminación del perjuicio establecido en la investigación inicial, sino que debería establecerse un nivel de eliminación del perjuicio en cada investigación, incluso en una reconsideración parcial limitada al dumping. Según esta parte, la práctica actual conforme a la cual no se evalúa el perjuicio constituye una vulneración de la regla del derecho inferior. La parte sostuvo igualmente que debería haberse iniciado una reconsideración provisional completa.
(82)
A este respecto, cabe señalar que, puesto que la Comisión inició una reconsideración provisional parcial limitada al dumping, no era posible volver a evaluar el perjuicio en este marco. De conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, cuando se justifique, también podrá reconsiderarse proseguir con la imposición de medidas por iniciativa de la Comisión. Por tanto, la Comisión no tiene la obligación de iniciar de oficio una reconsideración provisional que abarque tanto el dumping como el perjuicio, y, en cualquier caso, debe justificarse. En el presente caso, la información y las pruebas a disposición de la Comisión eran suficientes para iniciar una reconsideración provisional limitada al dumping. Por otra parte, si el perjuicio tuviera que evaluarse siempre en las reconsideraciones provisionales, la posibilidad de disponer de una reconsideración provisional parcial limitada al dumping, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, carecería de sentido. Por lo tanto, se ha desestimado esta alegación. No obstante, se recuerda que la parte en cuestión tiene la posibilidad de solicitar una reconsideración parcial del perjuicio de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base.
(83)
La regla del derecho inferior se ha respetado plenamente y el nuevo margen de dumping se comparó de hecho con el nivel de eliminación del perjuicio establecido en la investigación inicial (la última constatación de perjuicio).
(84)
Una parte alegó que, en el presente caso, sería más adecuado establecer un precio mínimo de importación, o bien un derecho fijo.
(85)
A este respecto, hay que señalar que ni un precio mínimo de importación ni un derecho fijo son idóneos para productos que existen en una multitud de tipos diferentes con diversos precios y que son objeto de continuos cambios y actualizaciones. Múltiples niveles de derechos serían muy difíciles de gestionar. Una limitación adicional del caso actual es que el precio mínimo de importación debería basarse en el valor normal (ya que el derecho se basa en el dumping), que a su vez se basa en datos confidenciales suministrados por una empresa en un mercado de un país análogo. Por ello se rechazaron las alegaciones.
(86)
El productor exportador manifestó su interés por un compromiso dentro de los plazos reglamentarios. Sin embargo, no presentó una oferta formal, por lo que la Comisión no ha podido examinar esta cuestión más a fondo.
(87)
Se informó a las partes interesadas de los hechos y consideraciones esenciales con arreglo a los cuales se pretendían modificar los tipos de derecho aplicables a los productores exportadores y se les brindó la oportunidad de presentar sus observaciones.
(88)
Se han tenido en cuenta las observaciones orales y escritas presentadas por las partes.
(89)
Es preciso señalar que, de conformidad con el artículo 1, apartado 3, del Reglamento de Ejecución (UE) no 1008/2011, el derecho antidumping del 70,8 % impuesto a «todas las demás empresas» en el presente Reglamento se aplica a las importaciones de transpaletas manuales y sus partes esenciales, tal como se definen en el artículo 1, apartado 1, del Reglamento de Ejecución (UE) no 1008/2011, procedentes de Tailandia, hayan sido o no declaradas originarias de Tailandia.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
En el artículo 1 del Reglamento de Ejecución (UE) no 1008/2011, el apartado 2 se sustituye por el texto siguiente:
«2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Tipo de derecho
(%)
Código adicional TARIC
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 313100, RPC
70,8
A603
Todas las demás empresas
70,8
A999»
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 22 de abril de 2013.