NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
REGLAMENTO (UE) No 833/2012 DE LA COMISIÓN
de 17 de septiembre de 2012
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinadas hojas de aluminio en rollos originarias de la República Popular China
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 20 de diciembre de 2011, la Comisión Europea («la Comisión») comunicó mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) («el anuncio de inicio»), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de determinadas hojas de aluminio en rollos originarias de la República Popular China («China»).
(2)
El procedimiento se inició a raíz de una denuncia presentada el 9 de noviembre de 2011 por la Asociación Europea de Metales (Eurométaux) («el denunciante») en nombre de productores que representan más del 50 % de la producción total de la Unión de determinadas hojas de aluminio en rollos. La denuncia contenía indicios razonables de la existencia de dumping de ese producto y de un perjuicio importante en consecuencia, lo que se consideró suficiente para justificar el inicio de una investigación.
2. Partes a las que afecta el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento al denunciante, a otros productores de la Unión conocidos, a los productores exportadores de China, a los productores del país análogo, a los importadores, a los distribuidores, a otras partes notoriamente afectadas y a los representantes de China. Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(4)
El denunciante, los demás productores de la Unión, los productores exportadores de China, los importadores y los distribuidores dieron a conocer sus puntos de vista. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones específicas para ser oídas.
(5)
Teniendo en cuenta el número aparentemente elevado de productores, importadores y productores exportadores de la Unión, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo con arreglo a lo dispuesto en el artículo 17 del Reglamento de base.
(6)
Para permitir que la Comisión decidiera si sería efectivamente necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, se pidió a los importadores y los productores exportadores que se dieran a conocer a la Comisión y que facilitasen, como se especifica en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades vinculadas con el producto considerado (tal como se define en la sección 3) durante el periodo comprendido entre el 1 de octubre de 2010 y el 30 de septiembre de 2011.
(7)
En lo que respecta a los productores de la Unión, la Comisión comunicó en el anuncio de inicio que había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión a partir de la información recibida de los productores de la Unión que cooperaron antes del inicio de la investigación. Dicha muestra estaba formada por las cuatro empresas o grupos de empresas más grandes de la Unión conocidas.
(8)
Tal como se explica en el considerando 24, solo dos importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. Por lo tanto, en vista del número limitado de importadores que colaboraron, se consideró que el muestreo ya no era necesario. Una tercera empresa importadora presentó una observación sin remitir ninguna respuesta al cuestionario.
(9)
Tal como se explica en el considerando 26, catorce productores exportadores chinos facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. A partir de la información enviada por esas partes, la Comisión seleccionó una muestra formada por cuatro productores exportadores con el mayor volumen de exportaciones a la Unión.
(10)
Para que los productores exportadores que lo desearan pudieran presentar una solicitud de trato de economía de mercado o de trato individual, la Comisión envió formularios de solicitud a los productores exportadores chinos notoriamente afectados y a las autoridades chinas. Dos empresas solicitaron el trato de economía de mercado, una de las cuales formaba parte de la muestra seleccionada y la otra no. Se recibieron solicitudes de trato individual de las empresas incluidas en la muestra y de la empresa que solicitó trato de economía de mercado pero no formaba parte de la muestra.
(11)
La Comisión envió cuestionarios a todos los productores exportadores que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio, a saber, las cuatro empresas incluidas en la muestra y todas las demás empresas, a fin de permitirles que solicitaran un examen individual. También se enviaron cuestionarios a otras partes notoriamente afectadas, en concreto, los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra, los importadores en la Unión que cooperaron, los usuarios y una asociación de consumidores.
(12)
Se recibieron respuestas de tres productores exportadores chinos incluidos en la muestra, de los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra y de dos importadores no vinculados. Asimismo, seis minoristas respondieron al cuestionario de los usuarios.
(13)
La Comisión no ha recibido ninguna solicitud de examen individual con arreglo al artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base.
(14)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar provisionalmente el dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
Productores de la Unión
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italia;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Alemania;
-
ITS BV, Apeldoorn, Países Bajos;
-
SPHERE Group, París, Francia.
Productores exportadores de China
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Importador vinculado de la Unión
-
CeDo Limited, Telford, Reino Unido.
Productor de Turquía (país análogo)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
A fin de recoger información acerca del coste de la principal materia prima indirecta en la producción de hojas de aluminio, a saber, el aluminio primario, trató de conseguirse información del Shanghai Futures Exchange («SHFE»), la principal plataforma de negociación de aluminio en China. Se pidió información sobre los mercados y los precios mundiales al London Metal Exchange («LME»), que también se visitó. El SHFE comunicó alguna información por escrito en respuesta a la petición de la Comisión. La Comisión también propuso una visita de información al SHFE, que inicialmente fue aceptada. Sin embargo, el SHFE consideró posteriormente que se necesitaba la autorización del gobierno chino para realizar esta visita. Por otra parte, las autoridades chinas negaron que se necesitara esta autorización. Por último, el SHFE cambió de opinión acerca de su aceptación inicial y decidió no aceptar la visita.
(16)
Se realizó una visita de información al Shanghai Metals Markets («SMM»), un editor de Shanghai que informa sobre precios.
3. Periodo de investigación
(17)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el periodo comprendido entre el 1 de octubre de 2010 y el 30 de septiembre de 2011 («el periodo de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde enero de 2008 hasta el final del PI («el periodo considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(18)
El producto afectado son hojas de aluminio de espesor igual o superior a 0,007 mm pero inferior a 0,021 mm, sin soporte, simplemente laminadas, incluso gofradas, presentadas en rollos de peso inferior o igual a 10 kg («el producto afectado» o «hojas de aluminio en rollos»). El producto afectado está clasificado actualmente en los códigos NC ex 7607 11 11 y ex 7607 19 10.
(19)
El producto afectado se usa generalmente como producto de consumo para embalaje y otras aplicaciones en el hogar o en restauración. No se cuestionó la definición del producto.
2. Producto similar
(20)
La investigación ha puesto de relieve que las hojas de aluminio en rollos fabricadas y exportadas desde China, las hojas de aluminio en rollos fabricadas y vendidas en la Unión por los productores de la Unión y las hojas de aluminio en rollos fabricadas y vendidas en Turquía (el país análogo) por el productor turco que cooperó, tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos básicos, por lo que se considera que son similares de conformidad con lo establecido en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. MUESTREO
1. Muestreo de los productores de la unión
(21)
Dado el número aparentemente elevado de productores de la Unión, en el anuncio de inicio se dispuso recurrir al muestreo para determinar el perjuicio de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(22)
En el anuncio de inicio, la Comisión comunicó que había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión. Esta muestra estaba compuesta por las cuatro mayores empresas (grupos de empresas) de entre los más de 30 productores de la Unión conocidos que fabricaban el producto similar antes del inicio de la investigación. La muestra se seleccionó en función del volumen de ventas de los productores, su tamaño y su ubicación geográfica en la Unión, y la muestra propuesta representaba el 44 % de la producción total estimada de la Unión durante el PI. Se invitó a las partes interesadas a consultar el expediente y a presentar sus observaciones sobre la idoneidad de esta elección en el plazo de quince días a partir de la fecha de publicación del anuncio de inicio. Después de que finalizara el plazo para la formulación de observaciones, una parte interesada alegó que la muestra debería haber incluido un productor del Reino Unido. A este respecto, se observa que la muestra sí que incluía una empresa productora del Reino Unido (que forma parte del Grupo Sphere). Ninguna otra parte interesada presentó objeciones a la muestra final, por lo que esta quedó confirmada.
2. Muestreo de importadores no vinculados
(23)
Dado el número potencialmente elevado de importadores implicados en el procedimiento, en el anuncio de inicio se dispuso recurrir al muestreo de importadores con arreglo al artículo 17 del Reglamento de base.
(24)
Solo dos importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y aceptaron colaborar. Por consiguiente, ya no se consideró necesario el muestreo.
3. Muestreo de productores exportadores
(25)
Dado el número aparentemente elevado de productores exportadores, en el anuncio de inicio se dispuso recurrir al muestreo para determinar el dumping de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(26)
Un total de catorce productores exportadores de China facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. Esas empresas exportaban unas 7 800 toneladas, es decir, aproximadamente el 60 % de las exportaciones chinas al mercado de la UE durante el PI. A partir de la información presentada por dichas partes, la Comisión seleccionó una muestra de cuatro productores exportadores con el mayor volumen representativo de producción, ventas y exportaciones que pudiera investigarse razonablemente en el tiempo disponible. Una de las empresas incluidas en la muestra decidió posteriormente no cooperar, y otra comunicó a la Comisión que la información que le había transmitido en su formulario de muestreo era errónea. A partir de esta nueva información se decidió excluir a esta empresa de la muestra de empresas. La Comisión invitó a otras dos empresas a formar parte de la muestra. Se consultó a los productores exportadores que cooperaron, a la Representación de China ante la UE y al denunciante acerca de la composición final de la muestra. Ninguna parte interesada se opuso a esta selección. Posteriormente, una de las empresas recientemente incluidas en la muestra retiró su cooperación. Así pues, la muestra final incluía tres productores exportadores de China que representan aproximadamente el 30 % de las importaciones del producto afectado a la Unión durante el PI así como el 50 % del volumen de ventas de los catorce productores exportadores que proporcionaron datos para el muestreo.
D. DUMPING
1. Trato de economía de mercado y trato individual
1.1. Trato de economía de mercado
(27)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping referentes a importaciones procedentes de China, el valor normal se fija de conformidad con los apartados 1 a 6 de dicho artículo para los productores exportadores que se demuestre que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(28)
Dos empresas, CeDo Shanghai Co. Ltd. («CeDo Shanghai») y Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. («Blue Diamond»), se manifestaron y solicitaron el trato de economía de mercado. Únicamente se seleccionó CeDo Shanghai como parte de la muestra tal como se ha explicado más arriba; la otra empresa no fue seleccionada. Sin embargo, en aplicación de la sentencia del Tribunal de Justicia en el Asunto C-249/10 Ρ Brosmann Footwear (HK) y otros/Consejo de la Unión Europea, se decidió examinar todos los formularios de solicitud de trato de economía de mercado recibidos dentro del plazo, es decir, las solicitudes de las dos empresas mencionadas más arriba.
(29)
Se analizaron las solicitudes de concesión del trato de economía de mercado con arreglo a los cinco criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base. De manera sucinta, y únicamente para facilitar la consulta, se resumen a continuación los criterios para la concesión del trato de economía de mercado:
-
Las decisiones de las empresas se adoptan en respuesta a las señales del mercado, sin interferencias significativas del Estado, y los costes reflejan los valores del mercado.
-
Las empresas disponen de una contabilidad básica clara, que es objeto de auditorías independientes de conformidad con las normas internacionales de contabilidad, y se aplica a todos los efectos.
-
No existen distorsiones significativas heredadas del sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado.
-
Las leyes relativas a la propiedad y la quiebra garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad.
-
Y las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado.
(30)
Se realizaron comprobaciones in situ en relación con las solicitudes de trato de economía de mercado en los locales de estas empresas.
(31)
A las dos empresas se les denegó el trato de economía de mercado con arreglo al primer criterio mencionado en el artículo 2, apartado 7, letra c), sobre la base de las pruebas que indicaban una distorsión del precio de la materia prima básica de origen, el aluminio. También se descubrieron estas distorsiones en el precio de la materia prima intermedia, las hojas de aluminio en rollos de gran tamaño, tal como se describe más abajo. Las empresas también incumplían otros criterios, tal como se explica más abajo.
1.1.1. Conclusiones para toda la industria en relación con el criterio 1: decisiones de las empresas y costes de los principales insumos
(32)
Las hojas de aluminio en rollos de pequeño tamaño se producen mediante un simple proceso de rebobinado, corte y empaquetado de las hojas de aluminio en rollos de gran tamaño para convertirlos en pequeños rollos. La principal materia prima para la producción de hojas de aluminio es el aluminio primario. El aluminio primario representa aproximadamente entre el 60 y el 70 % de los costes de producción del producto objeto de la presente investigación y, por tanto, es el principal factor del coste de su producción. Esto se ve reflejado en la práctica generalizada en la industria de indicar tanto los precios de compra como los de venta de las hojas de aluminio sobre la base de un precio de referencia para el aluminio primario (lingote de aluminio) junto con una tasa de producción/transformación. De hecho, las empresas que solicitaron el trato de economía de mercado habían adquirido hojas de aluminio en rollos de gran tamaño sobre la base de contratos de adquisición en los que se establece el precio de las hojas de aluminio en rollos de gran tamaño en relación con los precios del aluminio primario publicados en SMM, un proveedor de información sobre precios de diferentes metales, que indica estos precios a partir de los precios de entrega inmediata negociados en la zona de Shanghai. SMM, la publicación mencionada, es muy representativa de los precios internos del aluminio. Estos precios siguen muy estrechamente los precios cotizados en el SHFE, donde se realizan la mayor parte de las transacciones de China.
(33)
La referencia mundial para el precio del aluminio primario, que es un producto básico, es su cotización en el LME. El precio del aluminio en el mercado interno de China difiere significativamente de los precios en el LME. Tal como se muestra en el gráfico siguiente, la diferencia de precio entre el LME y el SHFE durante el periodo de investigación oscilaba desde +500 hasta -90 USD/tonelada. Durante el periodo de investigación, el precio cotizado en el LME ha sido, de media mensual, más de un 9 % superior al del SHFE (precio neto), y esta diferencia llegó a alcanzar hasta +23 % a mitad del periodo. También cabe destacar que, durante la última parte del PI, cuando los precios mundiales estaban bajando debido a una contracción de la demanda del mercado, pudo observarse la tendencia opuesta en los precios del SHFE (lo que incluso desembocó en precios un 3 % por encima de los precios del LME), lo cual es otra muestra de las distorsiones de precio que se producen en este mercado.
(34)
Se considera que esta importante divergencia en el precio del aluminio primario en comparación con el resto del mundo, tal como se ha explicado más arriba, se debe a una combinación de una serie de factores inducidos por el Estado, así como a una significativa interferencia de este en el mercado interno con una serie de instrumentos. Esta influencia del Estado ha tenido como resultado la creación y la existencia de un mercado interno bastante aislado para el aluminio primario en China, que está aislado de las fuerzas del mercado.
(35)
En primer lugar, el SHFE está controlado por la Comisión Reguladora de Valores de China (China Securities Regulatory Commission, «CSRC»). El SHFE lleva a cabo sus funciones de conformidad con el Reglamento sobre la gestión del comercio de futuros y las Medidas para la gestión de mercados de futuros y sus estatutos. Varias de estas normas de imposición estatal que rigen el funcionamiento del SHFE contribuyen a que este tenga una baja volatilidad y unos precios distorsionados, e influyen en las tendencias de los precios: las fluctuaciones diarias de los precios están limitadas al 4 % por encima o por debajo del precio de liquidación del día de negociación anterior, las operaciones se realizan con una baja frecuencia (hasta el día 15 de cada mes), los contratos de futuros están limitados a una duración de hasta 12 meses, los intereses abiertos de los operadores se limitan a una cierta cantidad y la especulación sobre los precios está restringida.
(36)
La legislación china restringe el acceso al SHFE a operadores chinos, que también deben tener una autorización de la CSRC para poder operar en él. Los representantes en el mercado de miembros del SHFE únicamente pueden realizar transacciones a petición de estos, no pueden aceptar órdenes de otras organizaciones y no pueden operar por su propia cuenta. Las entregas físicas solamente pueden realizarse en un almacén autorizado dentro de China, contrariamente a los mercados internacionales, en los que la entrega puede hacerse en todo el mundo. Además, dado que solamente se trata de una plataforma para operaciones físicas (no se venden derivados), esto aísla completamente a los mercados chinos del aluminio. En consecuencia, es prácticamente imposible un arbitraje con el LME u otros mercados, y el SHFE opera de manera aislada respecto de los mercados mundiales. Por tanto, no puede realizarse una equiparación de estos mercados.
(37)
En segundo lugar, el Estado interfiere en los mecanismos de fijación de precios de la SHFE debido a su posición tanto de vendedor de aluminio primario como de comprador a través de la Oficina de Reserva Estatal y de otros organismos del Estado. Por ejemplo, el Gobierno de China promulgó a finales de 2008 un paquete de estímulo destinado a limitar los efectos de la crisis económica, que incluía un programa para que la Oficina de Reserva Estatal adquiriera aluminio a fundidores con el fin de apoyar sus operaciones incrementando artificialmente la demanda interna en un momento en el que la crisis financiera y económica había reducido la demanda global. Estas compras decididas por el Estado distorsionaron los precios significativamente durante la primera mitad de 2009. Es interesante destacar a este respecto que, al final del periodo de investigación, los precios del mercado interno chino se orientaron en una dirección opuesta a los precios de los mercados mundiales.
(38)
El Estado chino describió su política de interferencia en el sector del aluminio en su 12o Plan quinquenal de desarrollo del aluminio (2011-15). En este plan se afirma que se ajustarán los impuestos y las bonificaciones fiscales de las exportaciones así como otros instrumentos económicos, y se controlará estrictamente el volumen total de la expansión y las exportaciones de productos primarios. En la práctica, esto significa que existe una combinación de regímenes fiscales específicos destinados a promover la industria del aluminio. Estos instrumentos desalientan las exportaciones de aluminio primario desde China a la vez que alientan las importaciones y la fabricación de productos transformados (como el producto afectado) que incorporan aluminio tanto para el mercado interno como para el de exportación.
(39)
Este plan es una continuación de la política que ha existido durante muchos años en planes anteriores. Además, estos planes se han aplicado a lo largo de muchos años y durante el PI estuvieron vigentes varias medidas de aplicación, que se describen a continuación. Se trata de lo siguiente:
1)
un derecho de exportación del 17 % para el aluminio primario y la chatarra de aluminio (en comparación con un derecho del 0 % para las hojas de aluminio en rollos de pequeño tamaño);
2)
un reembolso del IVA del 0 % para el aluminio primario (en comparación con un reembolso del 15 % para las hojas de aluminio desde junio de 2009);
3)
la eliminación del derecho de importación del 5 % para el metal.
(40)
Así pues, el Estado utiliza la combinación de estas medidas para restringir las exportaciones de aluminio primario, lo cual, a su vez, desemboca en un mayor suministro nacional y provoca una reducción de su precio en el mercado interno.
(41)
La gran mayoría de los fundidores de aluminio chinos son de propiedad estatal. Los diferentes planes industriales que influyen claramente en la capacidad de producción de aluminio y la propia producción, en concreto el actual 12o Plan quinquenal (2011-2015) para la industria del aluminio, fomentan el desarrollo estratégico de productos de transformación compleja del aluminio y alientan a la industria de producción de aluminio a seguir ampliando la cadena industrial.
(42)
Por consiguiente, las medidas tomadas por el Estado chino tal como se describen más arriba se consideraron una prueba de la interferencia subyacente del Estado en las decisiones de las empresas en lo que respecta a la adquisición de materias primas y sus costes de producción. De hecho, el actual sistema chino de elevados derechos de exportación y falta de reembolso del IVA para la exportación de aluminio primario, combinado con la inexistencia de impuestos a las exportaciones y el reembolso parcial del IVA para las exportaciones de los productos de aluminio transformados como el producto afectado, y la interferencia del Estado en la fijación de precios en el SHFE, ha desembocado esencialmente en una situación en la que los precios del aluminio primario chino y los precios de los productos de aluminio transformados (que también se utilizan como materia prima en la producción de otros productos de aluminio) son consecuencia de una intervención del Estado que es independiente de las fluctuaciones de los precios en los mercados internacionales. Esto tiene una influencia directa en las decisiones de las empresas a la hora de adquirir materias primas de aluminio transformadas. Los precios del aluminio siempre han estado distorsionados y, excepto durante un periodo muy limitado de tiempo en el que, tal como se ha mencionado más arriba, parecen haber actuado otras prioridades estatales que son fuente de distorsión, esto ha proporcionado una ventaja injusta a los productores chinos de hojas de aluminio.
(43)
Si se tiene en cuenta que el aluminio primario representa aproximadamente el 60 % del coste de producción de las hojas de aluminio en rollos de pequeño tamaño, esta diferencia se traduce en una significativa e injusta ventaja en términos de coste para los productores chinos, que, en el caso de un producto básico como las hojas de aluminio en rollos de pequeño tamaño, resulta decisiva.
(44)
CeDo Shanghai refutó la conclusiones de la Comisión después de que les fueran comunicadas. En primer lugar, afirmó que algunas de las conclusiones de la Comisión eran erróneas e incoherentes, lo que afecta negativamente a la conclusión global acerca de las decisiones de las empresas en China. En concreto, señaló que el acceso al SHFE no está limitado a nacionales chinos puesto que es posible abrir cuentas con corredores que tienen autorización para operar en el SHFE. En general, la empresa no discutía el hecho de que existan actuaciones controladas por el Estado chino, pero consideraba que el objetivo de estas actuaciones no era distorsionar los precios y asegurar una baja volatilidad del mercado, sino más bien evitar la especulación y posibles errores mientras se realizan transacciones. En segundo lugar, la empresa afirmó que las variaciones y diferencias de precio entre el SHFE y el LME fueron bastante limitadas durante el PI, incluido un periodo durante el cual los precios en China fueron incluso superiores a los del resto del mundo. En consecuencia, la ventaja en términos de coste de los productores chinos que pudiera existir gracias a unos precios menores es mínima, en caso de que exista. Además, explicó que el hecho de que los precios tuvieran una tendencia inversa al final del PI se debía a que la economía china todavía se estaba expandiendo al final de 2011 y no era el resultado de distorsiones inducidas por el Estado. Por último, afirmó que los mecanismos o procedimientos arriba mencionados no tienen ningún impacto material en las decisiones de la empresa en lo que respecta a sus costes y sus políticas de fijación de precios.
(45)
Las afirmaciones de la empresa no contradicen la conclusión de la Comisión de que únicamente los operadores chinos están autorizados a operar en este mercado. En cuanto al fin y el objetivo de las acciones del Estado, las afirmaciones de la empresa son especulaciones y no se han aportado pruebas hasta ahora. Además, el motivo por el que se establecieron estas regulaciones y limitaciones es irrelevante. Lo que está en juego es su efecto global de creación de un mercado nacional aislado para el aluminio en el que las tendencias de los precios no siguen las de los mercados mundiales. A este respecto, también se observa que, en el momento en que se comunicó este punto, las autoridades chinas no hicieron ninguna observación al respecto. Tal como se concluía en el considerando 43, la distorsión del mercado chino del aluminio (una diferencia de precio de menos 9 % durante el PI) es lo suficientemente significativa como para provocar una ventaja en materia de costes significativa e injusta para los productores chinos de un producto básico como es el producto afectado. Esta ventaja en materia de costes no puede explicarse por ninguna ventaja comparativa de los productores chinos de aluminio. Por último, todas las empresas que cooperaron adquirieron su materia prima en el mercado interno chino mediante contratos que se basan en los índices de los precios locales del aluminio. Así pues, las decisiones de las empresas concretas están claramente influidas por las actuaciones del Estado que crean un mercado distorsionado del aluminio.
(46)
Blue Diamond explicó que los precios de SMM no están controlados por el Estado y que SMM es similar al LME en la medida en que se trata de fuentes de información pública. La Comisión no llegó a la conclusión de que los precios fueran directamente fijados por el Estado, por lo que esta observación se considera irrelevante. En segundo lugar, el hecho de que los precios estén a disposición del público no garantiza automáticamente que sean el resultado de las fuerzas del mercado.
1.1.2. Conclusiones sobre empresas concretas en relación con los criterios 2 a 5
(47)
La Comisión descubrió que CeDo Shanghai no cumplía el criterio 3 ya que la devolución de un préstamo en moneda extranjera por esta empresa dependía de la autorización del organismo que gestiona las divisas, la Foreign Exchange Administration, que se considera que tiene un efecto distorsionador en las decisiones de la empresa en materia de endeudamiento y, por tanto, en su situación financiera.
(48)
CeDo Shanghai rebatió las conclusiones de la Comisión en relación con el criterio 3. Afirmó que el hecho de registrarse ante la Foreign Exchange Administration es una práctica de alcance nacional que se aplica a toda empresa que devuelva préstamos del extranjero y que es solamente una cuestión de buena gobernanza que las autoridades financieras chinas garanticen que no se recurre a transacciones inadecuadas para canalizar dinero fuera de China. Además, la empresa alegó que ni sus costes de producción ni su situación financiera global dependen en ningún caso de esta autorización. En consecuencia, CeDo afirmó que la definición del criterio 3 por parte de la Comisión en este caso era deficiente.
(49)
Las decisiones en materia de financiación son claramente una de las decisiones más importantes para las empresas. La normativa sobre deuda externa proporcionada por CeDO muestra claramente la existencia de un procedimiento de autorización para los préstamos procedentes de fuera de China. Así pues, las decisiones de las empresas de financiarse en el exterior están sometidas a autorización del Estado, lo que crea una distorsión de su situación financiera. Por tanto, se rechazaron las alegaciones de la empresa.
(50)
Además, Blue Diamond incumplía el criterio 1 por el motivo de que se beneficia de una exención ampliada del impuesto sobre la renta. También incumple el criterio 2 en la medida en que esta empresa no posee un único y definido juego de libros contables básicos que sean objeto de una auditoría independiente en consonancia con normas internacionales de contabilidad y que se utilicen a todos los efectos. Por último, la empresa no pudo demostrar que cumple el criterio 3 puesto que utiliza locales industriales de manera gratuita, lo cual distorsiona sus costes y su situación financiera.
(51)
La empresa rebatió alguna de estas conclusiones. Afirmó que la exención de impuestos no tiene ningún efecto en sus precios de exportación, siendo estos últimos el objeto de las investigaciones antidumping. También declaró que había aplicado las normas chinas sobre el IVA en su contabilidad y explicó que los diferentes registros de ventas y contabilidad se debían a las condiciones contractuales y no se trataba de una práctica habitual de la empresa. La empresa confirmó además que utiliza gratuitamente una zona industrial considerable gracias a un acuerdo.
(52)
Las observaciones acerca de la doble facturación contradecían la explicación y las pruebas proporcionadas durante la investigación in situ. No se proporcionaron otras pruebas acerca de la doble facturación ni sobre la manera en que la práctica de depreciación de la empresa se ajustaba a las normas chinas sobre el IVA, tal como afirmaba la empresa. Por último, la empresa confirmó las conclusiones relativas a las exenciones de impuestos y el uso gratuito de terrenos industriales. Se observa a este respecto que los criterios utilizados para la evaluación de las solicitudes de trato de economía de mercado no se limitan estrictamente a los criterios que influyen en los precios, sino que sirven para determinar si prevalecen condiciones de economía de mercado para el productor en relación con la fabricación y la venta del producto similar afectado. Además, debido a que la empresa no había solicitado el examen individual, ni había sido seleccionada para formar parte de la muestra, no se solicitó información sobre sus precios de exportación.
(53)
Por tanto, se deniega el trato de economía de mercado a las dos empresas.
1.2. Trato individual
(54)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base. Solo a título de referencia, se presentan a continuación dichos criterios de forma resumida:
-
cuando se trate de empresas controladas total o parcialmente por extranjeros o de joint ventures, los exportadores pueden repatriar los capitales y los beneficios libremente;
-
los precios de exportación, las cantidades exportadas y las modalidades de venta se han decidido libremente;
-
la mayoría de las acciones pertenece a particulares; los funcionarios del Estado que figuran en el consejo de administración o que ocupan puestos clave en la gestión son claramente minoritarios o la sociedad es suficientemente independiente de la interferencia del Estado;
-
las operaciones de cambio se ejecutan a los tipos del mercado; y que
-
la intervención del Estado no puede dar lugar a que se eludan las medidas si los exportadores se benefician de tipos de derechos individuales.
(55)
Todas las empresas incluidas en la muestra y Blue Diamond solicitaron trato individual. Se examinaron estas solicitudes. La investigación demostró que todas las empresas incluidas en la muestra y Blue Diamond cumplían todas las condiciones del artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(56)
Por consiguiente, se concedió el trato individual a todos los productores exportadores incluidos en la muestra y a Blue Diamond.
2. País análogo
(57)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal correspondiente a los productores exportadores a los que no se haya concedido el trato de economía de mercado se determina sobre la base del precio nacional o del valor normal calculado en un país análogo.
(58)
En el anuncio de inicio, la Comisión indicó su intención de utilizar los Estados Unidos de América como país análogo apropiado para determinar el valor normal con respecto a China e invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones al respecto.
(59)
No se recibieron comentarios importantes en relación con la propuesta de los Estados Unidos de América (EE.UU.) como país análogo. Ninguna de las partes interesadas propuso otros productores del producto similar en el país análogo.
(60)
Sin embargo, no hubo ninguna cooperación de los productores de los EE.UU. aunque se contactó a todos los productores conocidos de este país durante la investigación. La Comisión solicitó la cooperación de otros productores en otros terceros países que se mencionaban en la denuncia, tales como México y Sudáfrica, pero tampoco hubo ninguna cooperación de estos países.
(61)
La Comisión ha realizado sus propias investigaciones para intentar identificar a otros productores de terceros países. A tal fin se enviaron cartas y cuestionarios a todos los productores conocidos de otros terceros países (Turquía, India y Corea del Sur).
(62)
Dos productores turcos se mostraron dispuestos a cooperar. Al final, un productor presentó una respuesta completa al cuestionario y aceptó una visita de verificación en sus locales.
(63)
La Comisión incluyó su evaluación de la adecuación de Turquía como país análogo en el expediente no confidencial para inspección por las partes interesadas. Ninguna de las partes presentó observaciones sobre la selección de Turquía como país análogo en el presente caso.
(64)
Por consiguiente, se concluye provisionalmente que Turquía es un país análogo apropiado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
3. Valor normal
(65)
Dado que ninguna de las empresas que solicitó el trato de economía de mercado pudo demostrar que cumpliera los requisitos para obtenerlo, y las otras dos empresas que fueron seleccionadas para formar parte de la muestra no solicitaron el trato de economía de mercado, el valor normal para todos los productores exportadores chinos se determinó, como se ha explicado en el considerando 57, a partir de los precios realmente pagados o por pagar o del valor normal calculado en Turquía para el producto similar. Tras la decisión de utilizar los precios pagados o por pagar en la Unión, se calculó el valor normal a partir de los datos verificados en los locales de los productores turcos que cooperaron que se enumeran en el considerando 14.
(66)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó en primer lugar si las ventas del producto similar a clientes independientes eran representativas. Se determinó que las ventas del productor turco que cooperó del producto similar eran representativas en comparación con el producto afectado exportado a la Unión por los productores exportadores incluidos en la muestra.
(67)
La Comisión examinó a continuación si se podía considerar que esas ventas se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, con arreglo al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Esto se hizo estableciendo la proporción de ventas rentables a clientes independientes. Las ventas se consideraron rentables si el precio unitario era igual o superior al coste de producción. Por tanto, se determinó el coste de producción en el mercado turco durante el PI.
(68)
Para los tipos de producto en los que más del 80 % del volumen de ventas de dicho tipo de producto en el mercado interior era superior a los costes y la media ponderada de los precios de venta de dicho tipo era igual o superior al coste unitario de producción, el valor normal por tipo de producto se calculó como la media ponderada de los precios reales en el mercado interno de todas las ventas, fueran o no rentables, del tipo de producto en cuestión.
(69)
Cuando el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representaba un 80 % o menos del volumen total de las ventas de ese tipo, o si su precio medio ponderado era inferior al coste de producción unitario, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada únicamente de las ventas rentables en el mercado interior de ese tipo durante el PI.
(70)
Cuando no hubo ventas interiores de un tipo de producto particular por el productor turco que cooperó, el valor normal se calculó de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(71)
En cuanto a los tipos de producto que el productor turco que cooperó no vendía en el mercado interno, pero sí en otros mercados, el valor normal se calculó sumando los gastos de venta, generales y administrativos y el beneficio al coste de producción del mismo tipo de producto vendido en otros mercados. En lo que respecta a los tipos de producto que el productor turco que cooperó no vendía en ningún caso, el valor normal se calculó sumando los gastos de venta, generales y administrativos y el beneficio al coste de producción de todos los tipos de producto.
(72)
De conformidad con el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base, los importes de los gastos de venta, generales y administrativos, y el beneficio se calcularon sobre la base de los datos reales de la producción y de las ventas en el curso de operaciones comerciales normales del producto similar del productor turco.
4. Precios de exportación
(73)
Los productores exportadores exportaron a la Unión directamente a clientes independientes o a través de empresas vinculadas establecidas en la Unión.
(74)
Cuando las ventas de exportación a la Unión se realizaron directamente a clientes independientes de la Unión, los precios de exportación se establecieron con arreglo a los precios realmente pagados o pagaderos por el producto en cuestión, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(75)
Cuando las ventas de exportación a la Unión se realizaron a través de empresas vinculadas establecidas en la Unión, los precios de exportación se determinaron con arreglo a los primeros precios de reventa a clientes independientes de la Unión por parte de esas empresas vinculadas, de acuerdo con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base. Se realizaron ajustes para tener en cuenta todos los gastos realizados entre la importación y la reventa, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, así como el beneficio. En cuanto al margen de beneficio, se utilizó el beneficio obtenido por dos importadores no vinculados del producto afectado dado que el beneficio real del importador vinculado no se consideró fiable por la relación existente entre el productor exportador y el importador vinculado.
5. Comparación
(76)
Dado que las importaciones chinas eran de empresas de marca de distribuidor, las comparaciones únicamente se realizaron a partir de las ventas de productos de marca de distribuidor de la empresa turca que cooperó.
(77)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando el precio franco fábrica. A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se efectuaron los ajustes apropiados relativos a los impuestos indirectos, el flete, los seguros, los costes de manipulación y garantía y los costes de los créditos siempre que se consideraron razonables, exactos y basados en pruebas verificadas. Se descartó de la comparación el peso del embalaje.
(78)
Al utilizar el sistema NCP para clasificar los tipos de producto, se observó un bajo grado de coincidencia para todos los productores exportadores incluidos en la muestra. Cuando no se pudo identificar ninguna coincidencia, se compararon tipos similares y se hicieron ajustes para las diferencias, tales como los tipos de embalaje. Cuando se ha utilizado la técnica basada en la similitud, se ha informado de ello a la parte implicada.
6. Márgenes de dumping
(79)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, el margen de dumping de los productores exportadores incluidos en la muestra se determinó comparando la media ponderada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación expresados como porcentaje del precio CIF en la frontera de la Unión, no despachado de aduana.
(80)
Para las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra, se calculó una media ponderada de esos tres márgenes de dumping.
(81)
Teniendo en cuenta el modesto grado de cooperación por parte de China (alrededor del 60 %), se consideró adecuado establecer el margen de dumping del país, aplicable a todos los demás productores exportadores chinos, a partir de las transacciones de los exportadores que colaboraron en las que se detectó el mayor nivel de dumping.
(82)
Los márgenes de dumping provisionales así establecidos, expresados como porcentaje del precio CIF en frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Cuadro 1
Márgenes de dumping
Nombre de la empresa
Situación
Margen de dumping
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Trato individual
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Trato individual
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Trato individual
28,6 %
Otras empresas que cooperaron
35,2 %
Margen de dumping a escala nacional
43,4 %
E. PERJUICIO
1. Producción de la unión e industria de la unión
(83)
En la Unión existen 31 productores o grupos de productores del producto similar, la mayor parte de ellos relativamente pequeños. Serán denominados en lo sucesivo «la industria de la Unión», de conformidad con lo establecido en el artículo 4, apartado 1, y el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base. El denunciante, Eurométaux, actuó en nombre de siete productores cuya producción colectiva, durante el PI, se elevaba a aproximadamente el 50 % de la producción total de la Unión de determinadas hojas de aluminio en rollos. Sin embargo, debe señalarse que los datos presentados por el denunciante, que se comprobaron en relación con otras fuentes disponibles, cubrían todas las empresas conocidas que producen y venden el producto afectado en el mercado de la Unión. Partiendo de esa base, la producción total del producto similar de la Unión se estimó en 91 000 toneladas durante el periodo de investigación. Teniendo en cuenta que, a través del denunciante, se recogió información, o bien estaba disponible, de todas las empresas conocidas que producen y venden el producto afectado en el mercado de la Unión, esta información se utilizará como indicadores macroeconómicos en la presente investigación.
2. Consumo de la unión
(84)
El consumo de la Unión se determinó a partir del volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, más las importaciones en el mercado de la Unión. Estos datos fueron transmitidos por el denunciante y se pusieron a disposición de todas las partes interesadas. Los datos proporcionados por los productores de la Unión se cotejaron con los datos recibidos por la Comisión durante los ejercicios de legitimación y muestreo. Los datos de las importaciones del producto afectado tanto para el país afectado como para terceros países se cotejaron con los datos de Comext disponibles en Eurostat. El denunciante señaló que estas cifras de ventas en el mercado de la Unión contenían determinados volúmenes producidos en China que ya estaban incluidos en las cifras de las importaciones. Por consiguiente, se dedujeron los volúmenes de ventas de determinados productores de la UE no incluidos en la muestra que también importaban de China. Esta deducción impidió que se contaran dos veces estos volúmenes de ventas dentro del consumo total.
(85)
Con arreglo a todo ello, se comprobó que el consumo de la Unión había evolucionado del siguiente modo:
Cuadro 1
Consumo en la UE (toneladas)
2008
2009
2010
PI
Importaciones totales
4 600
7 600
10 300
14 300
Producción de la Unión vendida en el mercado de la Unión
91 000
91 500
87 700
82 456
Consumo total
95 600
99 100
98 000
96 756
Índice (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
El consumo total en el mercado de la UE apenas fluctuó durante el periodo considerado. El motivo de esta estabilidad es que el mercado de la UE para el producto afectado está maduro y, tratándose de un producto generalmente utilizado en el hogar, no está sometido a fluctuaciones a pesar de la crisis económica.
3. Importaciones procedentes del país afectado
3.1. Volumen y cuota de mercado
(87)
Los volúmenes de las importaciones se obtuvieron del denunciante, que ajustó los datos estadísticos de Eurostat en función de su conocimiento del mercado. Este ajuste era necesario debido a que las estadísticas de los códigos NC contienen importaciones que no son el producto afectado. El ajuste se basaba en el conocimiento acerca de las exportaciones al mercado de la UE de los diferentes países exportadores, así como en el precio de importación, que indicaría si la importación era del producto afectado o no. Las cifras detalladas y la metodología se pusieron a disposición de las partes interesadas en el anexo 3 de la denuncia. Con arreglo a estos datos, las importaciones en la Unión procedentes de China evolucionaron como sigue durante el periodo considerado:
Cuadro 2
Importaciones procedentes de China
2008
2009
2010
PI
Importaciones de China (toneladas)
4 270
6 836
9 839
12 994
Índice (2008 = 100)
100
160
230
304
Cuota de mercado
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Índice (2008 = 100)
100
154
225
301
Fuente: el denunciante
(88)
Después de la investigación antidumping sobre la principal materia prima y el producto de origen (hojas de aluminio en rollos de gran tamaño), que desembocó en la imposición de derechos a los productores chinos en 2009, se incrementaron sustancialmente los volúmenes de las importaciones procedentes de China. El volumen de las importaciones del producto afectado se incrementó en más del 200 % durante el periodo considerado.
(89)
La cuota de mercado de los productores exportadores chinos muestra la misma tendencia al alza de las importaciones durante el periodo considerado, y pasó del 4,5 % en 2008 al 13,4 % durante el PI.
3.2. Precios de las importaciones objeto de dumping y subcotización de precios
(90)
Los precios medios de las importaciones procedentes de China evolucionaron como sigue:
Cuadro 3
Precios de las importaciones procedentes de China
2008
2009
2010
PI
Precio CIF medio en EUR/tonelada
(3)
2 335
2 600
2 518
Índice (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Fuente: Eurostat
(91)
Debe señalarse que los precios de importación chinos son en gran medida un reflejo de los precios de las materias primas chinas (principalmente aleaciones de aluminio). Sin embargo, los precios de las importaciones se redujeron el 3 % en el PI en comparación con 2010, en un momento en el que los precios de las materias primas se incrementaron aproximadamente el 4 % (véase el cuadro siguiente).
Cuadro 4
Evolución de los precios medios del aluminio chinos
2008
2009
2010
PI
Media ponderada del precio de entrega inmediata del SHFE por tonelada (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Índice (2008 = 100)
100
84
104
108
Fuente: Shanghai Futures Exchange (SHFE), sin IVA.
(92)
Dado que todas las importaciones chinas conocidas eran de empresas de marca de distribuidor, las comparaciones de la subcotización (y el abaratamiento) únicamente se realizaron a partir de las ventas de productos de marca de distribuidor de la industria de la Unión.
(93)
Para determinar la subcotización de los precios durante el PI, se compararon los precios de venta medios ponderados por tipo de producto cobrados por los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados al precio de fábrica, con los correspondientes precios medios ponderados de las importaciones de productores chinos que cooperaron cobrados al primer cliente independiente en el mercado de la Unión, establecidos a partir del precio CIF con ajustes adecuados para tener en cuenta los derechos de aduana en vigor y los costes posteriores a la importación.
(94)
Se compararon los precios de transacciones para cada tipo particular en la misma fase comercial, con los debidos ajustes en caso necesario, tras deducir bonificaciones y descuentos. El resultado de la comparación, expresada en porcentaje del volumen de negocios de los productores de la Unión incluidos en la muestra durante el PI, mostró la existencia de un margen de subcotización medio ponderado del 10,0 % por parte de los productores exportadores chinos.
4. Situación económica de la industria de la unión
4.1. Observaciones preliminares
(95)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Unión.
(96)
Los indicadores macroeconómicos (producción, capacidad, utilización de la capacidad, volumen de ventas y cuota de mercado) se evaluaron al nivel de toda la industria de la Unión. La evaluación se basó en la información facilitada por el denunciante, que se cotejó con los datos proporcionados por los productores de la Unión que cooperaron.
(97)
El análisis de los indicadores microeconómicos (precios unitarios medios, empleo, salarios, productividad, existencias, rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de financiación) se realizó al nivel de los productores de la Unión incluidos en la muestra. La evaluación se basó en la información que comunicaron, debidamente verificada.
4.2. Indicadores macroeconómicos
4.2.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
Cuadro 5
Producción de la Unión, capacidad de producción y utilización de la capacidad totales
2008
2009
2010
PI
Volumen de producción (toneladas)
95 500
95 000
93 000
91 000
Índice (2008 = 100)
100
99
97
95
Capacidad de producción (toneladas)
160 000
164 000
164 000
164 000
Índice (2008 = 100)
100
103
103
103
Utilización de la capacidad
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Índice (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
El cuadro anterior muestra que la producción disminuyó durante el periodo considerado a pesar de que el consumo permaneciera estable durante ese mismo periodo. Aunque la capacidad de producción permaneció moderadamente estable durante el periodo considerado, la utilización de la capacidad siguió la misma tendencia a la baja de la producción.
4.2.2. Volumen de ventas y cuota de mercado
Cuadro 6
Volumen de ventas y cuota de mercado
2008
2009
2010
PI
Volumen de ventas en el mercado de la UE (toneladas)
91 000
91 500
87 700
82 456
Índice (2008 = 100)
100
101
96
91
Cuota de mercado
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Índice (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
El volumen de ventas de la industria de la Unión disminuyó en un 9 % durante el periodo considerado y su cuota de mercado descendió de manera continua, pasando del 95,2 % en 2008 al 85,2 % durante el PI.
4.2.3. Crecimiento
(100)
La caída de los volúmenes de venta en la UE y la cuota de mercado de la industria de la Unión durante el periodo considerado debe considerarse en el contexto de un consumo estable durante el mismo periodo, tal como se describe en el considerando 85.
4.3. Datos de los productores de la Unión incluidos en la muestra (indicadores microeconómicos)
4.3.1. Precios unitarios medios en la Unión y coste de producción
Cuadro 7
Precios de venta
2008
2009
2010
PI
Precio unitario en la UE para clientes no vinculados
(euros por tonelada)
4 479
3 950
4 237
4 378
Índice (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
La tendencia de los precios de venta medios (incluidos los productos de marca o no) muestra un descenso del 2 % durante el periodo considerado. Sin embargo, no se consideró que los precios de venta fueran un indicador fiable de perjuicio debido a que estaban muy influidos por los precios de las materias primas (principalmente aluminio), que mostraron una tendencia similar durante el periodo considerado. Globalmente, los precios de 2010 y el PI fueron suprimidos debido a la subcotización descrita en el considerando 94.
4.3.2. Empleo, productividad y salarios
Cuadro 8
Empleo, productividad y salarios
2008
2009
2010
PI
Número de trabajadores
301
314
287
284
Índice (2008 = 100)
100
104
95
94
Productividad (unidades por trabajador)
143
138
141
138
Índice (2008 = 100)
100
96
98
96
Salario por trabajador
41 070
38 913
44 115
43 600
Índice (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
El número de trabajadores se redujo el 6 % durante el periodo considerado, aunque los salarios por trabajador se incrementaron ligeramente. Además, la disminución de los trabajadores no desembocó en un incremento de la productividad, ya que la bajada de los volúmenes de ventas, tal como se describe en el considerando 99, fue incluso superior. De hecho, la productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida en volumen de producción por trabajador y por año, disminuyó ligeramente durante el periodo considerado. Alcanzó su nivel más bajo en 2009, después de lo cual empezó a recuperarse en 2010, aunque sin alcanzar los niveles iniciales. Durante el PI, la productividad volvió a su nivel más bajo de 2009.
4.3.3. Existencias
Cuadro 9
Existencias
2008
2009
2010
PI
Existencias al cierre
2 873
2 994
3 092
3 534
Índice (2008 = 100)
100
104
108
123
Existencias al cierre en porcentaje de la producción
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Índice (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Aunque las empresas de la industria de la Unión incluidas en la muestra mantuvieron sus existencias a un nivel bajo utilizando un sistema de producción sobre pedido, algunos productos comunes se guardaron como existencias. El nivel de las existencias se incrementó significativamente tanto en términos absolutos como en porcentaje de la producción. Durante el periodo considerado, el nivel de las existencias al fin del año se incrementó del 6,7 % al 9,1 %.
4.3.4. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de financiación
Cuadro 10
Rentabilidad
2008
2009
2010
PI
Rentabilidad de las ventas en la UE (% de las ventas netas)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Índice (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
La rentabilidad de la industria de la Unión se determinó expresando el beneficio neto, antes de impuestos, obtenido en las ventas del producto similar como porcentaje del volumen de negocio de estas ventas. La rentabilidad calculada de este modo alcanzó su máximo nivel en 2009 debido a los menores costes de adquisición de la principal materia prima (el aluminio). El beneficio se redujo a partir de 2009 y alcanzó el 0,7 % durante el PI. Estas cifras de rentabilidad cubren todos los segmentos del mercado, incluido el segmento relativamente rentable de los productos con marca, que estaba sometido en mucha menor medida a la competencia de las importaciones chinas a bajo precio. De hecho, el segmento de la marca de distribuidor por sí solo tuvo sustanciales pérdidas durante el PI.
(105)
La industria de la Unión no mencionó la capacidad para financiarse como un problema importante.
Cuadro 11
Flujo de caja, inversiones y rendimiento de la inversión
2008
2009
2010
PI
Flujo de caja
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Índice (2008 = 100)
100
137
95
61
Inversiones (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Índice (2008 = 100)
100
47
60
37
Rendimiento de la inversión
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Índice (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
El flujo de caja, que es la capacidad de la industria para autofinanciar sus actividades, así como el rendimiento de la inversión, experimentaron una tendencia negativa similar a la del rendimiento sobre el volumen de negocio.
(107)
En 2008, un productor de la UE invirtió en instalaciones de almacenamiento adicionales. Durante los otros años del periodo considerado, no se han descubierto grandes inversiones en relación con las empresas de la industria de la Unión incluidas en la muestra.
4.3.5. Magnitud del margen real de dumping
(108)
Los márgenes de dumping se indican en la sección sobre el dumping. Todos los márgenes establecidos están significativamente por encima del nivel de minimis. Por otra parte, dados el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China, la repercusión del margen real de dumping en el mercado de la UE no puede considerarse insignificante.
5. Conclusión sobre el perjuicio
(109)
De la investigación se desprende que muchos de los indicadores de perjuicio relativos a la situación económica de la industria de la Unión se deterioraron o no evolucionaron en consonancia con el consumo durante el periodo considerado. Esta observación se aplica especialmente al periodo que va de 2010 al final del PI.
(110)
Durante el periodo considerado, en un contexto de consumo estable, el volumen de importaciones procedentes de China se incrementó continuamente y de manera significativa. Al mismo tiempo, el volumen de ventas de la industria de la Unión disminuyó globalmente en un 9 % y su cuota de mercado descendió alrededor de 10 puntos porcentuales. Asimismo, el volumen de existencias de la industria de la Unión se incrementó de manera significativa, lo que es una indicación de su incapacidad para vender el producto. Las importaciones objeto de dumping a bajo precio no dejaron de aumentar durante el periodo considerado, subcotizando significativamente los precios de la industria de la Unión durante el PI.
(111)
Además, los indicadores de perjuicio relacionados con los resultados financieros de la industria de la Unión, como el flujo de caja y la rentabilidad, se vieron seriamente afectados en 2010 y durante el PI.
(112)
Habida cuenta de lo anterior, se llega a la conclusión de que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante de conformidad con lo establecido en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
F. CAUSALIDAD
1. Introducción
(113)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si las importaciones objeto de dumping originarias de China habían causado un perjuicio a la industria de la Unión que pudiera considerarse importante. Se examinaron factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que pudiesen haber perjudicado a la industria de la Unión, para cerciorarse de que los perjuicios causados por esos otros factores no se atribuyesen a las importaciones objeto de dumping.
2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(114)
Al final de 2009 se impusieron derechos antidumping a las hojas de aluminio en rollos de gran tamaño originarias de China. A partir de esta fecha, se incrementaron rápidamente las importaciones del producto afectado (el producto transformado). Estos incrementos coincidieron con un deterioro de la situación de la industria de la Unión.
(115)
La investigación mostró que el consumo de la Unión permaneció estable durante el periodo considerado, mientras que el volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de China se incrementó fuertemente, más de un 200 %. La cuota de mercado de estas importaciones también se incrementó del 4,5 % en 2008 al 13,4 % durante el PI (es decir, alrededor de 9 puntos porcentuales). Al mismo tiempo, el volumen de ventas de la industria de la Unión disminuyó en un 9 % y su cuota de mercado también descendió en 9 puntos porcentuales, del 95,2 % en 2008 al 85,2 % durante el PI.
(116)
Con respecto a la presión sobre los precios, hay que destacar que los productores exportadores chinos subcotizaron a la industria de la Unión durante el PI. La presión sobre los precios con volúmenes crecientes permitió a los productores exportadores chinos conseguir contratos con clientes importantes (minoristas y mayoristas). Para mantener contratos, la industria de la Unión tuvo que renunciar a subidas de precios que le resultaban necesarias para compensar los incrementos de los precios del aluminio. La subcotización durante el PI fue de alrededor del 10 % y, ese año, la industria de la Unión incrementó los precios medios un 3 % a fin de reflejar el incremento de los costes de las materias primas, mientras que los productores exportadores chinos redujeron sus precios en el mercado de la UE aproximadamente un 3 % (véase el cuadro 3). Esto provocó un deterioro significativo de la rentabilidad de la industria de la Unión.
(117)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se concluye que el gran aumento de importaciones objeto de dumping procedentes de China a precios que subcotizaban los de la industria de la Unión ha desempeñado un papel determinante en el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión, lo que se refleja en particular en su mala situación financiera, en el descenso del volumen de ventas y de cuota de mercado y en el deterioro de muchos de los indicadores de perjuicio.
3. Efecto de otros factores
3.1. Importaciones procedentes de terceros países
(118)
En el cuadro siguiente se indica el volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países durante el periodo considerado. El denunciante ha proporcionado las cantidades y las tendencias de los precios, que se basan en datos de Eurostat.
Cuadro 12
Importaciones procedentes de terceros países
2008
2009
2010
PI
Importaciones procedentes de terceros países
330
764
461
1 306
Índice (2008 = 100)
100
231
140
396
Cuota de mercado
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Índice (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Las importaciones procedentes de terceros países (principalmente India, Rusia, Taiwán y Turquía) se incrementaron un 300 % durante el periodo considerado. Sin embargo, la cuota de mercado total de estas importaciones en la UE sigue siendo marginal. Por tanto, no pueden haber contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión durante el PI.
3.2. Volúmenes y precios de exportación
(120)
En el cuadro siguiente se indica el volumen de las exportaciones de los productores de la Unión incluidos en la muestra durante el periodo considerado. Las cantidades y las tendencias de los precios son cifras verificadas de los productores incluidos en la muestra.
Cuadro 13
Exportaciones de los productores de la Unión incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PI
Volumen de las exportaciones de la UE
1 900
1 800
1 600
1 700
Índice (2008 = 100)
100
95
84
89
Exportaciones como porcentaje de la producción
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Índice (2008 = 100)
100
95
86
94
Precios de exportación
3 792
3 460
3 447
3 565
Índice (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Los volúmenes de las exportaciones de los productores incluidos en la muestra no fueron significativos durante el periodo considerado y nunca representaron más del 2 % de los volúmenes producidos. Siguieron una tendencia similar a la de los volúmenes de ventas en el mercado europeo. A la vista de sus volúmenes limitados, el desarrollo de las exportaciones de la industria de la Unión no contribuyó al importante perjuicio sufrido.
3.3. Impacto de la crisis económica
(122)
La crisis económica no ha producido ninguna contracción del consumo de la Unión durante el periodo considerado. Tal como cabía esperar de un producto doméstico que no es de lujo, la crisis financiera no ha tenido ningún impacto en el consumo de hojas de aluminio en rollos, que sigue siendo un producto muy estable de la industria de la transformación y el envasado de alimentos. Así pues, la crisis económica no ha contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión durante el periodo de investigación.
3.4. Competencia en el mercado de la Unión
(123)
Existe una fuerte competencia en el mercado de la Unión si se tiene en cuenta que la industria de la Unión es muy diversa (hay más de 30 productores) y que uno de sus principales clientes es el poderoso sector minorista.
(124)
Durante muchos años, los principales minoristas de la Unión Europea han creado sus propias marcas (marcas de distribuidor), lo cual, en lo que respecta a las hojas de aluminio en rollos, ha reducido gradualmente el volumen de ventas de las propias marcas de los productores. Esto ha sido perjudicial para los productores de la industria de la Unión, que han sufrido caídas de las ventas del segmento de los productos con marca, que es más rentable, y les ha obligado a una mayor competencia entre ellos en el segmento cada vez mayor de las marcas de distribuidor.
(125)
Sin embargo, se trata de un proceso gradual a lo largo de muchos años y la investigación ha mostrado que el segmento de la marca de distribuidor solamente se ha incrementado del 83 % al 84 % desde 2010 hasta el PI. Por tanto, aunque este incremento haya tenido un impacto reducido en los productores de la UE, no explica la magnitud de las tendencias perjudiciales que han experimentado.
3.5. Evolución del coste de producción de la industria de la Unión
(126)
Las partes interesadas argumentaron que las fluctuaciones en el coste de producción, principalmente el precio del aluminio, habían contribuido al perjuicio.
(127)
El coste de producción de las hojas de aluminio en rollos está estrechamente vinculado con la evolución del precio del aluminio, que es la principal materia prima utilizada para producir este producto. El LME es la referencia mundial para los precios del aluminio.
Cuadro 14
Evolución de los precios medios del aluminio del LME
2008
2009
2010
PI
Precio medio al contado del LME por tonelada en USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Índice (2008 = 100)
100
64
78
90
Fuente: LME
(128)
La evolución que se presenta más arriba es consecuencia de la crisis financiera que se inició hacia octubre de 2008. Los precios del aluminio se redujeron por la menor demanda y se recuperaron en cierta medida al final del PI. Sin embargo, la industria de las hojas de aluminio en rollos normalmente fija sus precios tomando como referencia el LME, a lo que añade un margen por los costes de transformación y el beneficio. Esto significa que, en circunstancias normales, las fluctuaciones en el valor de referencia del LME no tienen gran impacto en la situación de la industria de las hojas de aluminio en rollos, ya que los precios de los productos acabados evolucionan paralelamente a los precios del LME. De hecho, la industria de la Unión siempre ha existido en un entorno de fluctuaciones de los precios del aluminio.
(129)
También se argumentó que la industria de la Unión tiene un equipo ineficiente, lo cual ha contribuido al perjuicio. Debe señalarse que la investigación no ha confirmado esta afirmación y que, de hecho, los costes de transformación de la UE y de China eran globalmente bastante similares. Además, si existieran estas ineficiencias, ello significaría que la rentabilidad de la industria de la Unión habría sido baja durante muchos años, y este tipo de afirmación no explica la pérdida de cuota de mercado, volumen de ventas y rentabilidad que se produjo desde 2009 hasta el PI.
(130)
Habida cuenta de todo ello, no puede considerarse que las fluctuaciones de los precios del aluminio o la supuesta falta de eficiencia en la producción sean la causa del perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
3.6. Exceso de capacidad
(131)
Tal como se ha mencionado más arriba, la utilización de la capacidad de los productores europeos era relativamente baja durante el periodo considerado. Sin embargo, dado que los productores de la Unión pueden utilizar la misma maquinaria para rebobinar otros productos (tales como películas plásticas), no se considera que las cifras de utilización de la capacidad sean un importante factor de causalidad. Asimismo, las cifras de utilización de la capacidad ya eran bastante bajas en 2008 y 2009, cuando las tasas de rentabilidad y la situación de la industria en general eran satisfactorias.
(132)
Por consiguiente, se concluyó que el exceso de capacidad no era una causa importante del perjuicio sufrido por los productores de la UE.
4. Conclusión sobre la causalidad
(133)
El análisis que antecede demuestra que se registró un incremento sustancial del volumen y de la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping originarias de China, especialmente entre 2010 y el PI. Se constató que estas importaciones subcotizaban los precios cobrados por la industria de la Unión en el mercado de la Unión durante el PI.
(134)
Este incremento del volumen y la cuota de mercado de las importaciones a bajo precio procedentes de China objeto de dumping coincidió con la evolución negativa de la situación económica de la industria de la Unión. Esta situación empeoró durante el PI, cuando la industria de la Unión siguió perdiendo cuota de mercado y rentabilidad, y otros indicadores financieros, como el flujo de caja y el rendimiento de las inversiones, alcanzaron sus niveles más bajos.
(135)
El análisis de los demás factores conocidos, incluida la crisis económica, mostró que cualquier incidencia negativa de dichos factores no puede romper el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(136)
Habida cuenta del análisis anterior, en el que se distinguen y separan debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las exportaciones objeto de dumping, se concluye provisionalmente que las exportaciones objeto de dumping procedentes de China han provocado un perjuicio importante a la industria de la Unión, de conformidad con lo establecido en el artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Observaciones preliminares
(137)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre el dumping perjudicial, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas en este caso concreto no beneficiaría el interés de la Unión. El análisis del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, incluidos los de la industria de la Unión, los importadores/mayoristas y los minoristas del producto afectado.
2. Interés de la industria de la unión
(138)
La industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de China. Hay que recordar que muchos de los indicadores de perjuicio mostraron una tendencia negativa durante el periodo considerado. Si no se toman medidas, parece inevitable que se siga deteriorando la situación de la industria de la Unión. La situación de la industria de la Unión se deterioró rápidamente después de la imposición de medidas antidumping al producto de origen (hojas de aluminio en rollos de gran tamaño) en 2009. Dado que siguen existiendo en el mercado los mismos problemas estructurales en el sector chino del aluminio que ya se habían observado durante la investigación, la industria de la Unión alegó que también debería estar protegida de la competencia desleal.
(139)
Se espera que el establecimiento de derechos antidumping provisionales restaure unas condiciones de comercio efectivas en el mercado de la Unión, que permitan a la industria de la Unión ajustar los precios del producto investigado para reflejar los costes de los diversos componentes y las condiciones del mercado. También es previsible que, gracias a la imposición de medidas provisionales, la industria de la Unión pueda recobrar al menos parte de la cuota de mercado que perdió durante el periodo considerado, con un efecto positivo adicional en su rentabilidad y su situación financiera en general.
(140)
Si no se impusiesen medidas, es de prever que se siguiese perdiendo cuota de mercado y que la industria de la Unión siguiese teniendo pérdidas, especialmente en el sector de las marcas de distribuidor. Esto daría lugar a una situación insostenible a medio y largo plazo. Teniendo en cuenta la tendencia decreciente de la rentabilidad y otros indicadores financieros tales como el flujo de caja y el rendimiento de las inversiones, cabe prever que la mayoría de los productores de la Unión no podrían seguir siendo competitivos en el mercado si no se impusiesen medidas.
(141)
Además, la industria de la Unión suministra a sus clientes (principalmente minoristas y mayoristas) otros productos de envasado y transformación de alimentos, tales como películas plásticas y productos de papel. Algunos de estos productos se producen con el mismo equipo de rebobinado que el que se utiliza para el producto afectado. El producto afectado es un importante segmento de la cartera de productos que venden las diferentes empresas de la industria de la Unión, en la medida en que, para algunos, representa más del 50 % del volumen de negocios. En caso de que la situación del producto afectado se deteriorara aún más, esto también supondría una amenaza para la producción de los otros productos en la Unión.
(142)
Por lo tanto, se concluye provisionalmente que la imposición de derechos antidumping redundaría en beneficio de la industria de la Unión.
3. Interés de los importadores/mayoristas
(143)
En lo que respecta a los importadores, un amplio porcentaje de las importaciones del producto afectado, que se estima en aproximadamente el 50 % durante el PI, corresponde a dos importantes actores del mercado europeo que adquieren sus productos en China.
(144)
Uno de estos importadores está vinculado a un productor exportador que cooperó incluido en la muestra (CeDo Shanghai). El Grupo CeDo ha elaborado una estrategia de doble aprovisionamiento, de manera que las hojas de aluminio que venden en el mercado de la Unión se producen tanto en China como en la Unión. Esta empresa indicó que las medidas antidumping supondrían una amenaza para esta estrategia y reducirían su rentabilidad. Sin embargo, las medidas propuestas no están dirigidas a ninguna empresa concreta sino que tienen como objetivo reestablecer unas condiciones comerciales equitativas en el mercado de la Unión.
(145)
La investigación no ha podido determinar si el otro gran importador (Quickpack) está vinculado a alguno de sus proveedores chinos. Esto se debe a que, aunque se le haya invitado a participar en la investigación, decidió no cooperar. Por consiguiente, no está claro el impacto que pudiera tener cualquier derecho, del nivel propuesto, en su negocio.
(146)
De los importadores restantes, solamente dos cooperaron en esta investigación respondiendo al cuestionario. Sus respuestas representan alrededor del 6 % de las importaciones totales procedentes de China. Estas empresas alegaron que, si se impusiera un derecho antidumping, podrían verse obligadas a abandonar el mercado de las hojas de aluminio, a pesar de que otros productos representen más del 80 % de su volumen de negocios, debido a que estas dos empresas importan muchos otros productos en el sector de los productos domésticos y los alimentos.
(147)
Otro importador/productor (Terinex Ltd) no respondió al cuestionario, pero transmitió su opinión basada en el mercado del Reino Unido. Terinex Ltd explicó que su aprovisionamiento en China subcotiza su propia producción, pero que, al tratarse de un pequeño actor en el mercado, no consideraba que sus importaciones fueran perjudiciales para la industria de la Unión. Sin embargo, si se tienen en cuenta todas las importaciones procedentes de China (a partir del considerando 87), en ese caso, tal como se explica a partir del considerando 114, se observa que las importaciones procedentes de China son una causa importante del perjuicio sufrido por la industria de la Unión. Dado que el volumen de negocios del producto afectado es relativamente pequeño en relación con el total de las actividades de la empresa, no es probable que la imposición de medidas tenga grandes repercusiones en sus beneficios totales.
(148)
En cuanto al sector importador en general (tanto si está vinculado como si no), no puede excluirse que la imposición de medidas afecte negativamente a este sector debido a que es probable que un derecho haga que las importaciones sean menos atractivas, y la industria de la Unión probablemente podría recuperar algunos pedidos/contratos en detrimento del sector importador. No obstante, esto se haría sobre la base de la reintroducción de una competencia leal y el impacto en el sector importador en su conjunto no sería desproporcionado.
(149)
Sobre la base de lo anterior, se concluye provisionalmente que el impacto sobre los importadores no sería tal que hubiera de considerarse que las medidas van en contra del interés general de la Unión.
4. Interés de los minoristas
(150)
Seis minoristas cooperaron en la investigación. Estos minoristas pueden considerarse representativos teniendo en cuenta su amplia distribución geográfica en la Unión Europea así como los diferentes tamaños de sus volúmenes de negocios. Todos ellos se oponen a la imposición de cualquier medida aduciendo que con ello se impondrían unos costes adicionales a sus empresas y que las medidas restringirían su gama de proveedores.
(151)
Sin embargo, se desprende claramente de sus respuestas que el producto investigado es una pequeña parte del volumen de negocios de estos minoristas (en cualquier caso menos del 1 %), y cualquier medida antidumping tendría un impacto reducido o nulo en su volumen de negocios o sus beneficios.
5. Interés de los consumidores
(152)
La Comisión se puso en contacto con una asociación de consumidores, que respondió que no estaba interesada en colaborar en la investigación. Ninguna otra asociación de consumidores se dio a conocer.
(153)
El impacto de los derechos antidumping en los consumidores sería probablemente muy limitado dado que las hojas de aluminio en rollos representan un porcentaje muy pequeño del presupuesto semanal de los consumidores. Además, se espera que cualquier incremento de los precios de este producto a nivel minorista provocado por la imposición de derechos sea muy limitado o inexistente.
6. Conclusión sobre el interés de la unión
(154)
Habida cuenta de cuanto antecede, se concluye provisionalmente que, según la información disponible acerca del interés de la Unión, no existen razones de peso en contra de la imposición de medidas provisionales sobre las importaciones del producto afectado originarias de China.
H. PROPUESTA DE MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(155)
Teniendo en cuenta las conclusiones a las que se ha llegado en relación con el dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, conviene imponer medidas antidumping provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping causen nuevos perjuicios a la industria de la Unión.
(156)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de dumping constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión, sin sobrepasar los márgenes de dumping determinados.
(157)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que las medidas que se adoptaran deberían permitir a la industria de la Unión cubrir sus costes de producción y obtener un beneficio antes de impuestos equivalente al que una industria de este tipo podría conseguir razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones con dumping, vendiendo el producto similar en la Unión.
(158)
En anteriores investigaciones relativas a las hojas de aluminio (rollos de gran tamaño) el margen de beneficio normal se estableció en el 5 % con arreglo a lo descrito más arriba. El denunciante declaró que un 6 % sería un margen de beneficio razonable para la industria, en ausencia de prácticas de dumping perjudiciales. Sin embargo, no logró justificar debidamente esta afirmación y, por consiguiente, al no existir ninguna otra observación a este respecto, se considera adecuado recurrir al margen de beneficio del 5 % establecido en la anterior investigación. Por tanto, se considera provisionalmente que un margen de beneficio del 5 % del volumen de negocios podría tomarse como la cifra apropiada que la industria de la Unión podría haber esperado obtener en ausencia de dumping perjudicial. Con arreglo a estas consideraciones, se calculó un precio no perjudicial del producto similar para la industria de la Unión. El precio no perjudicial se obtuvo deduciendo de los precios de venta en la UE los beneficios realizados durante el periodo de investigación, y sustituyéndolos por el margen de beneficio mencionado.
(159)
A continuación, se determinó el necesario incremento del precio a partir de la comparación del precio de importación medio ponderado de los productores exportadores radicados en China que cooperaron, como se determinó en los cálculos de la subcotización de los precios, con el precio no perjudicial de los productos vendidos por la industria de la Unión en el mercado de la Unión durante el PI. Cualquier diferencia resultante de esta comparación se expresó como porcentaje del valor CIF medio de importación.
2. Medidas provisionales
(160)
A la vista de lo anterior, se considera que, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, deben imponerse medidas antidumping provisionales con respecto a las importaciones procedentes de China al nivel del margen de dumping y de perjuicio más bajos, de conformidad con la regla del derecho inferior.
(161)
Por tanto, los tipos del derecho antidumping se han establecido comparando los márgenes de eliminación del perjuicio y los márgenes de dumping. En consecuencia, los tipos de derecho antidumping propuestos son los siguientes:
Derechos antidumping provisionales propuestos
Nombre de la empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Derecho provisional
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Otras empresas que cooperaron
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Margen de dumping a escala nacional
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Los tipos de derecho antidumping especificados en el presente Reglamento para las empresas individuales se han fijado a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, por tanto, la situación constatada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Esos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») se aplicarán, pues, exclusivamente a las importaciones de productos originarios de China y fabricados por las empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada expresamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo del derecho aplicable a «las demás empresas».
(163)
Toda solicitud de aplicación de estos tipos de derecho antidumping de los que se benefician empresas individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (4) junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas nacionales y de exportación, derivada, por ejemplo, de un cambio de nombre o de cambios en las entidades de producción o venta. Si procede, el Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
I. DISPOSICIÓN FINAL
(164)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un periodo en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el anuncio de inicio puedan expresar sus puntos de vista por escrito y solicitar una audiencia. Debe hacerse constar, además, que todas las conclusiones relativas al establecimiento de derechos formuladas a efectos del presente Reglamento son provisionales y pueden tener que reconsiderarse a efectos de cualquier medida definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de hojas de aluminio de espesor igual o superior a 0,007 mm pero inferior a 0,021 mm, sin soporte, simplemente laminadas, incluso gofradas, presentadas en rollos de peso inferior o igual a 10 kg, clasificadas actualmente en los códigos NC ex 7607 11 11 y ex 7607 19 10 (códigos TARIC 7607111110 y 7607191010) originarias de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas que aquí se enumeran, será el siguiente:
Empresa
Derecho (%)
Código TARIC adicional
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Todas las demás empresas
35,4 %
B999
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto mencionado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones con arreglo a los cuales se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
2. De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes afectadas podrán presentar observaciones sobre la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un periodo de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 17 de septiembre de 2012.