PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
DECISIÓN DE EJECUCIÓN DE LA COMISIÓN
de 3 de abril de 2014
sobre la identificación de especificaciones técnicas TIC que se puedan usar como referencia en la contratación pública
[notificada con el número C(2014) 2120]
(2014/188/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (UE) no 1025/2012 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 25 de octubre de 2012, sobre la normalización europea, por el que se modifican las Directivas 89/686/CEE y 93/15/CEE del Consejo y las Directivas 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE y 2009/105/CE del Parlamento Europeo y del Consejo y por el que se deroga la Decisión 87/95/CEE del Consejo y la Decisión no 1673/2006/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (1), y, en particular, su artículo 13, apartado 1,
Previa consulta de la Plataforma Europea Multilateral de Normalización de las TIC,
Considerando lo siguiente:
(1)
La normalización desempeña un papel importante en apoyo de la estrategia Europa 2020, expuesta en la Comunicación de la Comisión titulada «Europa 2020: Una estrategia para un crecimiento inteligente sostenible e integrador» (2). Varias iniciativas emblemáticas de la estrategia Europa 2020 ponen de manifiesto la importancia de la normalización voluntaria en los mercados de productos o de servicios para garantizar la compatibilidad y la interoperabilidad entre productos y servicios, promover el desarrollo tecnológico y prestar apoyo a la innovación.
(2)
En la sociedad digital, los productos de la normalización son indispensables para garantizar la interoperabilidad entre dispositivos, aplicaciones, repositorios de datos, servicios y redes. En la Comunicación de la Comisión titulada «Una visión estratégica de las normas europeas: Avanzar para mejorar y acelerar el crecimiento sostenible de la economía europea de aquí a 2020» (3) se reconoce el carácter específico de la normalización en las TIC, ya que a menudo las soluciones, aplicaciones y servicios de las TIC son desarrollados por foros y consorcios mundiales especializados en TIC y que asumen el liderazgo como organizaciones de desarrollo de normas en este ámbito.
(3)
El objetivo del Reglamento (UE) no 1025/2012 es modernizar y mejorar el marco europeo de normalización. Asimismo, establece un sistema por el que la Comisión puede decidir identificar aquellas de las especificaciones técnicas de las TIC más pertinentes y de más amplia aceptación que hayan sido elaboradas por organizaciones no europeas o por organismos de normalización nacionales o internacionales. La posibilidad de utilizar toda la gama de especificaciones técnicas de las TIC en procedimientos de contratación pública para la adquisición de software, hardware y de servicios relacionados con las tecnologías de la información hará posible la interoperabilidad y contribuirá a evitar que las administraciones públicas dependan de un único proveedor, al tiempo que se fomentará la competencia en el suministro de soluciones de TIC interoperables.
(4)
Las especificaciones técnicas de las TIC que se puedan usar como referencia en la contratación pública deben cumplir los requisitos establecidos en el anexo II del Reglamento (UE) no 1025/2012. El cumplimiento de dichos requisitos garantiza a las autoridades públicas que las especificaciones técnicas de las TIC se hayan elaborado de acuerdo con los principios de apertura, equidad, objetividad y no discriminación reconocidos por la Organización Mundial del Comercio (OMC) en el área de normalización.
(5)
La decisión de identificar las especificaciones de las TIC debe adoptarse previa consulta a la Plataforma Europea Multilateral de Normalización de las TIC, creada en virtud de la Decisión 2011/C 349/04 de la Comisión (4), a lo que se añadirán otras formas de consulta a expertos sectoriales.
(6)
El 17 de octubre de 2013, la Plataforma Europea Multilateral de Normalización de las TIC evaluó un primer conjunto de seis especificaciones técnicas de TIC: Internet Protocol, versión 6 (Protocolo de Internet, en lo sucesivo «IPv6»); Lightweight Directory Access Protocol, versión 3 (protocolo ligero de acceso a directorios, en lo sucesivo «LDAPv3»); Domain Name System Security Extensions (extensiones de seguridad para el sistema de nombres de dominio, en lo sucesivo «DNSSEC»); DomainKeys Identified Mail Signatures (firmas de correo identificadas DomainKeys, en lo sucesivo «DKIM»); ECMAScript-402 Internationalisation Specification (especificación de internacionalización ECMAScript-402, en lo sucesivo «ECMA-402»); y Extensible Markup Language, versión 1.0 (lenguaje de marcas extensible, en lo sucesivo «W3C XML»). La plataforma emitió un dictamen positivo sobre la identificación de estas especificaciones. A continuación, las seis especificaciones técnicas fueron objeto de una amplia consulta pública, que confirmó el dictamen de la Plataforma.
(7)
La especificación «IPv6» es obra de IETF (Internet Engineering Task Force) y consiste en una serie de especificaciones técnicas aplicables a una amplia gama de equipos y servicios a través de varios conjuntos de «Peticiones de Comentarios» (Request for Comments o RFC, por sus siglas en inglés). En función del contexto y de la aplicación, los responsables de la contratación pública tendrían que seleccionar las RFC que necesiten para cada producto o servicio sin poner en entredicho la interoperabilidad. «IPv6» amplía el número de direcciones IP disponibles y, de esta manera, permite que el creciente número de sistemas operativos, servidores web, motores de búsqueda y sitios multimedios interactúen con éxito. «IPv6» se basa en desarrollos tecnológicos avanzados y da soporte al continuo crecimiento de internet, lo que abre nuevas perspectivas, como la Internet de las Cosas (Internet of Things).
(8)
«LDAPv3» es un protocolo de internet elaborado por IETF para acceder a servicios de directorios distribuidos y que actúa con arreglo a los modelos de datos y servicios X.500. La especificación de «LDAPv3» consiste en una serie de Peticiones de Comentarios (RFC) de IETF, en la categoría de propuestas de nuevas normas (Standard Track), cuya versión detallada se puede consultar en los documentos RFC 4510 a 4519; esta especificación puede garantizar un alto grado de disponibilidad con la replicación de servidores LDAP. La mayoría de los productos de servicios de directorios que son pertinentes para el mercado soportan «LDAPv3». Se trata de una tecnología estable, que puede aumentar la interoperabilidad y que constituye una norma de hecho en lo que se refiere a la autenticación, la autorización y los directorios de usuarios y de direcciones para sistemas de TIC; asimismo puede suponer mejoras en la accesibilidad y en la continuidad, especialmente en el caso de servicios prestados por la administración pública.
(9)
«DNSSEC» es obra de IETF y se trata de una extensión de seguridad del sistema de nombres de dominio (Domain Name System, en lo sucesivo «DNS») que proporciona la autenticación del origen de los datos y la protección de la integridad de los datos al propio DNS. La identificación «DNSSEC» incluye el conjunto de documentos que forman el núcleo de las extensiones de seguridad DNS necesarias para soportar la contratación pública del bloque «DNSSEC». Gracias a «DNSSEC», el DNS es más apropiado para intercambiar parámetros de servicios de seguridad asociados a nombres de dominio. De esta manera, se ve reforzada la confianza en el DNS (un servicio internet básico e indispensable) en su conjunto, lo que permite su uso como infraestructura de almacenamiento, distribución y verificación de certificados de las aplicaciones.
(10)
«DKIM» es una especificación técnica de TIC desarrollada por IETF y que permite a la persona, función u organización propietarias de un dominio de firma asociar el dominio a un mensaje y, de esta manera, hacerse en cierta medida responsables del mensaje. DKIM distingue entre la identidad del firmante del mensaje y la del supuesto autor del mismo. La responsabilidad queda validada mediante una firma criptográfica y consultando directamente el dominio del firmante para recuperar la correspondiente clave pública. La especificación «DKIM» está implementada en varios sectores del mercado, como, por ejemplo, el sector bancario y financiero, los proveedores de correo electrónico y los proveedores de redes sociales o de comercio por internet. Si las autoridades públicas utilizasen «DKIM», se crearía un nivel básico de confianza en el origen de las comunicaciones, con lo que mejoraría la interoperabilidad entre las organizaciones remitentes y destinatarias.
(11)
«ECMA-402» es un lenguaje de programación general multiusos desarrollado por Ecma International y descrito por varias especificaciones que se adaptan a las convenciones lingüísticas y culturales de distintos idiomas humanos y distintos países. ECMAScript es un lenguaje de programación muy utilizado en la web, también en Europa. Su uso es muy amplio e incluye aplicaciones basadas en clientes web, como los navegadores web, o aplicaciones basadas en servidores, como la banca electrónica, los servidores de correo electrónico e incluso los juegos por ordenador; también es un importante lenguaje de programación utilizado para el World Wide Web. Las funciones de internacionalización que ofrece ECMA-402 son una mejora especialmente importante de ECMAScript en el entorno plurilingüe europeo. Las especificaciones y las normas ECMAScript contribuyen eficazmente a mejorar la interoperabilidad y con mucha frecuencia figuran en las listas nacionales de normas y especificaciones de interoperabilidad utilizadas en la contratación pública.
(12)
«W3C XML» es obra del consorcio World Wide Web (W3C) y consiste en un paquete de especificaciones de estructuración de datos relacionadas entre sí y que permiten compartir recursos de información y de computación a gran escala. XML, versión 1.0, es uno de los formatos más ampliamente utilizados hoy en día para compartir información estructurada y muchas otras especificaciones de formatos de datos están basadas en extensiones de XML. Su uso en el intercambio de información tanto entre seres humanos como entre ordenadores está tan extendido que la mayoría de las veces resulta imprescindible en el uso de internet. Los responsables de la contratación pública deberán seleccionar las especificaciones que respondan a sus necesidades de contratación. La amplia penetración de XML en los almacenes de datos y redes mundiales lo convertirá en los próximos decenios en un formato clave para la interoperabilidad mundial entre aplicaciones, servicios y productos de las TIC.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
Las especificaciones técnicas de las TIC que pueden usarse como referencia en la contratación pública figuran en el anexo de la presente Decisión.
Artículo 2
La presente Decisión entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Hecho en Bruselas, el 3 de abril de 2014.