PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 1283/2014 DE LA COMISIÓN
de 2 de diciembre de 2014
por el que se aplica un derecho antidumping definitivo a las importaciones de determinados accesorios de tubería, de hierro o de acero, originarios de la República de Corea y de Malasia tras una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1), y, en particular, su artículo 11, apartado 2,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Medidas en vigor
(1)
Las medidas antidumping en vigor aplicables a las importaciones de determinados accesorios de tubería («el producto afectado») originarios de la República de Corea y de Malasia («los países afectados») fueron impuestas originariamente por el Reglamento (CE) no 1514/2002 del Consejo (2) («las medidas originales»).
(2)
Los derechos antidumping en vigor aplicables a Malasia son del 75 %, salvo para las empresas Anggerik Laksana Sdn Bhd y Pantech Steel Industries Sdn Bhd, que están sujetas a un derecho antidumping del 59,2 y el 49,9 % respectivamente. En el caso de la República de Corea, el derecho es del 44 % para todas las empresas.
(3)
Las medidas originales se mantuvieron mediante el Reglamento (CE) no 1001/2008 del Consejo (3), modificado en último lugar por el Reglamento (UE) no 363/2010 del Consejo (4) («las medidas en vigor»).
1.2. Medidas en vigor respecto de otros terceros países
(4)
Fuera del ámbito de aplicación del presente procedimiento, actualmente existen medidas antidumping en vigor para el producto afectado aplicables a las exportaciones procedentes de la República Popular China y de Tailandia (5). Las medidas relativas al producto afectado originario de China se ampliaron a las importaciones del mismo producto procedentes de Taiwán (6), Indonesia (7), Sri Lanka (8) y Filipinas (9). El 3 de septiembre de 2014, la Comisión inició una reconsideración por expiración, con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados accesorios de tubería desde la República Popular China, ampliadas a Taiwán, Indonesia, Sri Lanka y Filipinas y publicó un anuncio de inicio en el Diario Oficial de la Unión Europea (10). Las medidas antidumping aplicables a las exportaciones procedentes de Tailandia han expirado.
(5)
En enero de 2013, se impusieron medidas aplicables a las importaciones del producto afectado originario de Rusia y Turquía (11).
1.3. Inicio de una reconsideración por expiración
(6)
El 8 de febrero de 2013, la Comisión Europea («la Comisión») publicó un anuncio de expiración inminente (12) de determinadas medidas antidumping en vigor aplicables a accesorios de tubería originarios de la República de Corea y de Malasia.
(7)
El 26 de junio de 2013, la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 («el Reglamento de base»).
(8)
La solicitud fue presentada por el Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry (Comité de defensa de la industria de accesorios de acero para la soldadura a tope) de la Unión Europea («el solicitante») en nombre de productores que representan más del 40 % de la producción total de la Unión del producto afectado.
(9)
En la solicitud se aducía que la expiración de las medidas podría hacer que reaparecieran el dumping y el perjuicio para la industria de la Unión.
(10)
El 15 de octubre de 2013, la Comisión inició una reconsideración por expiración con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, y publicó un anuncio de inicio en el Diario Oficial de la Unión Europea (13).
1.4. Partes interesadas
(11)
En el anuncio de inicio, la Comisión invitó a las partes interesadas a ponerse en contacto con ella para participar en la investigación de la reconsideración. La Comisión informó en concreto del inicio de la reconsideración por expiración, invitándoles a cooperar, al solicitante, a otros productores conocidos de la Unión, a los usuarios e importadores, a los productores exportadores de la República de Corea y de Malasia y a las autoridades de estos dos países.
(12)
Se dio a todas las partes interesadas la oportunidad de formular observaciones sobre el inicio de la reconsideración y de solicitar una audiencia con la Comisión y/o con el Consejero Auditor en litigios comerciales.
1.4.1. Muestreo
(13)
En el anuncio de inicio, la Comisión declaró que podría utilizar una muestra de productores de la Unión e importadores y productores exportadores coreanos, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
a) Muestreo de productores de la Unión
(14)
En el anuncio de inicio, la Comisión declaró que había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión e invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones al respecto. La muestra se seleccionó con arreglo a los volúmenes de producción y ventas del producto similar en la Unión durante el período de investigación de la reconsideración, garantizando la distribución geográfica, y estaba compuesta por cuatro productores de la Unión o grupos de productores de la Unión (cinco empresas individuales) situados en Alemania, Francia, Italia, Austria y Rumanía. No se recibieron observaciones y las empresas seleccionadas provisionalmente se mantuvieron en la muestra final.
(15)
Sin embargo, después de iniciarse el procedimiento, la Comisión tuvo que excluir de la muestra a dos productores de la Unión debido a su falta de cooperación. Las dos empresas o grupos de empresas restantes (tres empresas individuales) representan el 49 % de la producción de la Unión y el 45 % de las ventas de la Unión, y tienen plantas de producción en tres países diferentes. Por lo tanto, la muestra modificada siguió considerándose representativa de la industria de la Unión.
b) Muestreo de importadores
(16)
Para decidir si era necesario el muestreo y, en tal caso, seleccionar una muestra, la Comisión pidió a importadores no vinculados que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio. Sin embargo, ningún importador cooperó en la investigación.
c) Muestreo de productores exportadores de la República de Corea
(17)
Para decidir si era necesario el muestreo y, en tal caso, seleccionar una muestra, la Comisión pidió a todos los productores exportadores de Corea que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio. Además, la Comisión solicitó que la Representación de la República de Corea ante la Unión Europea identificara o se pusiera en contacto con otros productores exportadores, si los hubiera, interesados en participar en la investigación.
(18)
Dos productores exportadores coreanos facilitaron la información solicitada, pero solo uno estuvo de acuerdo en cooperar y ser incluido en la muestra. Por lo tanto, se decidió que el muestreo de los productores exportadores coreanos no era necesario.
d) Productores exportadores de Malasia:
(19)
Dado el escaso número de productores exportadores malasios conocidos, en el anuncio de inicio la Comisión no previó el muestreo.
(20)
La Comisión invitó a todos los productores exportadores a darse a conocer en el plazo de quince días a partir de la publicación del anuncio de inicio. Además, la Comisión solicitó que la Representación de Malasia ante la Unión Europea identificara o se pusiera en contacto con otros productores exportadores, si los hubiera, interesados en participar en la investigación.
1.4.2. Respuestas al cuestionario
(21)
La Comisión envió cuestionarios a todas las empresas de la Unión incluidas en la muestra, a la empresa coreana que cooperó y a todos los productores exportadores malasios conocidos.
(22)
Un productor de la Unión no respondió al cuestionario y otro presentó solo una respuesta parcial y no respondió más tarde a la carta de deficiencias que se le envió. Posteriormente se excluyó de la muestra a estos dos productores (véase el considerando 15). Un productor exportador coreano respondió al cuestionario, y ningún productor exportador malasio respondió.
1.4.3. Inspecciones in situ
(23)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de reaparición del dumping y el consiguiente perjuicio, y para evaluar si la imposición de las medidas sería contraria al interés de la Unión. Se realizaron inspecciones in situ con arreglo al artículo 16 del Reglamento de base en los locales de las empresas siguientes:
Productores de la Unión:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria, y la empresa vinculada Siekman Fittings, Lohne, Alemania,
-
Vallourec Fittings SA, Francia.
Productores exportadores de la República de Corea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Período de investigación de la reconsideración y período considerado
(24)
La investigación de la probabilidad de reaparición del dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2012 y el 30 de septiembre de 2013 («el período de investigación de la reconsideración» o «PIR»).
(25)
El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2010 y el final del período de investigación de la reconsideración («el período considerado»).
1.6. Comunicación de información
(26)
El 12 de septiembre de 2014, la Comisión desveló a todas las partes interesadas los hechos y consideraciones esenciales con arreglo a los cuales pensaba que se mantuvieran las medidas antidumping en vigor e invitó a todas las partes interesadas a presentar sus observaciones. La Comisión estudió las observaciones formuladas por las partes interesadas y las tuvo en cuenta llegado el caso.
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(27)
El producto objeto de reconsideración consiste en accesorios de tubería (con excepción de los accesorios moldeados, las bridas y los roscados) de hierro o de acero (excluido el acero inoxidable), cuyo diámetro exterior no excede de 609,6 mm, de una clase utilizada para la soldadura a tope u otros fines, originarios de la República de Corea y de Malasia, clasificados actualmente en los códigos NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 y ex 7307 99 80 («el producto afectado» o «accesorios de tubería»).
2.2. Producto similar
(28)
La investigación de la reconsideración confirmó que, como en la investigación original, los accesorios de tubería producidos en los países afectados, vendidos en el mercado nacional o exportados a la Unión o a otros mercados de exportación tienen las mismas características físicas, técnicas y químicas básicas y se destinan a los mismos usos finales que los productos vendidos en la Unión por la industria de la Unión.
(29)
La Comisión decidió que este producto es, por lo tanto, un producto similar a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL DUMPING
(30)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó la probabilidad de que la expiración de las medidas en vigor condujese a una reaparición del dumping practicado por los países afectados.
3.1. República de Corea
3.1.1. Observaciones preliminares
(31)
Uno de los mayores productores coreanos de accesorios de tubería, TK Corporation, cooperó en la investigación. Esta empresa que cooperó realizaba entre el 25 y el 40 % de las exportaciones coreanas de accesorios de tubería (no se facilita la cifra exacta por razones de confidencialidad). TK Corporation presentó a la Comisión una respuesta al cuestionario que incluía datos sobre las ventas nacionales y las ventas de exportación, así como el coste de producción. La Comisión consideró que el análisis del dumping coreano durante el PIR y partes del análisis de la probabilidad de reaparición podían basarse en los datos de esta empresa debido a su cuota de exportaciones coreanas de accesorios de tubería. Se verificó la respuesta de TK Corporation.
3.1.2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
(32)
Durante el PIR, solo se importaron en la Unión cantidades poco significativas de accesorios de tubería procedentes de Corea (menos de cincuenta toneladas). Algunas de estas ventas fueron realizadas por el único productor exportador que cooperó: TK Corporation. Estaba claro que estas cantidades no eran representativas, porque constituían menos de un 0,1 % de la producción de TK Corporation. Además, no estaba claro si se había pagado un derecho antidumping por las importaciones de TK Corporation, lo que hace dudar de que hubieran entrado realmente en el territorio aduanero de la Unión. Por otro lado, dichas ventas eran para tres proyectos concretos con sus propias especificaciones sobre los accesorios (por lo tanto, una venta no representativa) y se realizaron como un «paquete» con otros accesorios (sobre todo de acero inoxidable). Por las razones anteriores, no se pudo efectuar un análisis significativo del dumping basado en las importaciones de accesorios de tubería de TK Corporation a la Unión durante el PIR.
(33)
Tras la comunicación de la información, TK Corporation observó que la Comisión debía haber basado su análisis del dumping en las ventas de exportación de la empresa a la Unión, por las siguientes razones: i) sus ventas de exportación a la Unión durante el PIR eran significativas y, por lo tanto, representativas, ya que consistían en «no menos de veintiséis facturaciones con doscientas ochenta y dos transacciones individuales a pesar de los derechos en vigor»; ii) en cuanto a la ausencia de claridad con respecto al pago del derecho antidumping, algunas de las ventas (destinadas a un proyecto mar adentro) no estarían sujetas al derecho antidumping, mientras que por otras ventas realizadas durante el PIR los importadores no siempre pagaron derechos antidumping, ya que, debido a una clasificación errónea de los productos, no se dieron cuenta de que había que pagar tales derechos; entre tanto, se comunicó este error a los importadores, que han pagado desde entonces esos derechos retroactivamente; y iii) las condiciones de las ventas de exportación a la Unión eran normales, porque no se aplicaron plazos de suministro más breves ni precios sujetos a compensación cruzada.
(34)
Estas observaciones se analizaron debidamente. TK Corporation no puso en cuestión el bajo nivel de sus ventas de exportación a la Unión, en términos absolutos y comparado con su producción total del producto similar (menos del 0,1 %). La Comisión mantiene que este volumen tan pequeño en términos absolutos y relativos no puede considerarse representativo.
(35)
Además, la Comisión, basándose en los documentos facilitados, no pudo determinar, qué parte de las presuntas ventas de TK Corporation a la Unión se habían clasificado e importado finalmente de manera adecuada y tampoco pudo verificarse la alegación de que los precios no habían estado sujetos a compensación cruzada ni, por lo tanto, aceptarse, ya que los documentos justificativos no se presentaron hasta después de la inspección. En cualquier caso, con respecto a ambas cuestiones y en vista de la conclusión del análisis expuesto en el considerando 34, no es necesario que la Comisión llegue a una conclusión final, ya que ni siquiera los volúmenes totales de ventas a la Unión de TK Corporation notificados pueden considerarse suficientemente representativos.
(36)
La Comisión confirma, por lo tanto, que las ventas a la Unión de TK Corporation durante el PIR no pueden utilizarse para un análisis significativo del dumping en el marco de la presente investigación de reconsideración por expiración.
3.1.3. Pruebas de la probabilidad de reaparición del dumping
(37)
La Comisión analizó si existía la probabilidad de que reapareciera el dumping en caso de que las medidas dejaran de tener efecto. Para ello, se examinaron los siguientes elementos: el precio de exportación a otros destinos, la capacidad de producción y la capacidad excedentaria de Corea, así como el atractivo del mercado de la Unión.
3.1.3.1. Exportaciones desde Corea hacia otros destinos
(38)
Debido al pequeño volumen de las importaciones de accesorios de tubería de Corea a la Unión y a la falta de fiabilidad de los precios de estas ventas (véanse los considerandos 32 a 36), la Comisión llegó a la conclusión de que, para evaluar el posible nivel futuro de los precios de exportación a la Unión en caso de que dejen de tener efecto las medidas, deben utilizarse los datos relativos a las ventas de accesorios de tubería por parte de Corea a otros países.
(39)
Se consideró apropiado analizar en primer lugar las ventas coreanas a los Estados Unidos («EE. UU.»), dado que, a diferencia de cualquier otro destino de las exportaciones coreanas, ese mercado es, en tamaño, similar al mercado de la Unión, cuenta con muchos productores nacionales, pero también con una gran proporción de importadores y sus tipos arancelarios a la importación son bajos, lo que hace que sea un mercado muy competitivo. Además, los EE. UU. son el principal destino de las exportaciones de Corea en general y también de TK Corporation.
(40)
Por otra parte, durante la investigación se examinaron todas las demás ventas de exportación de accesorios de tubería procedentes de Corea.
(41)
Se calculó el dumping de las ventas a los EE. UU. y a todos los demás destinos de exportación (excepto la Unión por las razones mencionadas en los considerandos 32 a 36).
a) Valor normal
(42)
De conformidad con el artículo 2, apartado 1, del Reglamento de base, el valor normal relativo a TK Corporation se basó en los precios pagados o por pagar, en el curso de operaciones comerciales normales, por clientes independientes en su mercado nacional, cuando esto fue posible.
(43)
Para los tipos de productos con los que no podía utilizarse este método, el valor normal se calculó de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(44)
El cálculo se hizo sobre la base del coste real de la producción de TK Corporation indicado en la respuesta al cuestionario, es decir, el coste real de fabricación más los gastos de venta, generales y administrativos, y los beneficios, de conformidad con el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base.
b) Precio de exportación
(45)
Como se explica en los considerandos 32 a 36, las ventas de TK Corporation a la Unión no pudieron utilizarse para el cálculo del dumping y, por lo tanto, los precios de exportación se basaron en sus exportaciones a mercados de terceros países.
(46)
De conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, se tomó el precio de exportación de TK Corporation a otros países ajustado al precio franco fábrica, teniendo en cuenta, en su caso, los costes de transporte, derechos e impuestos, entre otros.
c) Comparación y ajustes
(47)
El valor normal medio ponderado se comparó con la media ponderada del precio de exportación de los accesorios de tubería, de conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, ambos a precio franco fábrica.
(48)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se tuvieron en cuenta las diferencias en los factores que afectaban a los precios y a su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A este respecto, se realizaron ajustes en concepto de transporte interior y marítimo, seguros, manipulación, carga y costes accesorios.
(49)
A fin de distinguir entre los diversos tipos del producto afectado, la metodología original de número de control del producto (NCP) para identificar tipos de producto previó un sistema de once dígitos. Los cálculos del dumping se realizaron utilizando una estructura de NCP ligeramente reducida, con siete dígitos. Los campos relativos a la norma de especificación y la clase de material se sustituyeron por un criterio simplificado que diferenciaba entre productos hechos de acero de carbono y de acero aleado. Esto se hizo así porque se encontró que había poca diferencia entre las especificaciones normalizadas utilizadas (tales como ANSI o EN) y los sistemas de clasificación del material seguidos que utilizaba la norma. Por lo tanto, el sistema simplificado aumentó el nivel de correspondencia de los cálculos del dumping (y del perjuicio) con respecto a miles de NCP sin distorsionar el resultado del propio cálculo.
(50)
TK Corporation solicitó que la Comisión aumentara el sistema original de NCP a dieciséis dígitos, pero esta solicitud no se aceptó porque el sistema utilizado ya era capaz de categorizar eficazmente el producto afectado. Además, hay que señalar que estaba claro que los márgenes de dumping (y de perjuicio) calculados no cambiarían mucho por estar basados en siete, once o dieciséis dígitos, porque los precios medios cobrados por TK en los diversos mercados variaban sustancialmente.
(51)
Una segunda cuestión sobre el cálculo se refería al método relativo al volumen que debía utilizarse para calcular el dumping. TK Corporation alegó que, dado que en sus facturas de venta, sus orientaciones sobre precios a (posibles) clientes y en su contabilidad se utilizan «piezas» para registrar la cantidad, también deberían utilizarse estas como unidad de medida en el cálculo. En el cuestionario se solicitaba la cantidad en peso, pero, para algunas de sus ventas, TK Corporation dio la respuesta en piezas. Respecto a estas ventas y en el marco del procedimiento de subsanación de deficiencias, TK Corporation facilitó la conversión de piezas en peso. La Comisión decidió que era mejor utilizar el peso porque:
-
las piezas como unidad de medida podrían dar lugar a distorsiones del precio medio por unidad, ya que no reflejan el peso por pieza, que es un importante factor determinante del coste (y, por lo tanto, del precio) del producto afectado,
-
el peso es necesario para calcular el perjuicio, porque es la metodología utilizada por los productores de la Unión y sería incoherente utilizar diferentes metodologías para los cálculos (de la subcotización) del dumping y el perjuicio,
-
los datos de las oficinas de aduanas de la Unión y las estadísticas de exportación coreanas se registran solamente en peso para el producto afectado.
(52)
Además, hay que señalar que, en general, los márgenes de dumping calculados no parecieron cambiar mucho por estar basados en piezas, debido a las importantes diferencias encontradas en los precios medios cobrados por TK Corporation en los diversos mercados.
(53)
Tras la comunicación de la información, TK Corporation volvió a presentar la observación de que la Comisión debería haber basado sus cálculos del dumping más bien en las piezas que en el peso. Una de las razones expuestas era que las ventas de TK Corporation y los datos sobre los costes están expresados en piezas y, por lo tanto, la conversión en peso habría dado lugar a distorsiones de los cálculos del margen de dumping.
(54)
En cuanto a la comparabilidad con la industria de la Unión, TK Corporation observó que la Comisión no calculó un margen de perjuicio, y que para el margen de dumping no es necesario realizar una comparación con los datos sobre los costes y las ventas de la industria de la Unión. Además, TK Corporation alegó que la unidad de medida utilizada en las transacciones, también por la industria de la Unión, era la pieza y no el kilogramo o la tonelada.
(55)
Por último, TK Corporation no veía la pertinencia de registrar en peso los datos de las oficinas de aduanas de la Unión y las estadísticas de exportación coreanas.
(56)
Las observaciones anteriores se analizaron debidamente. En primer lugar, es importante señalar que TK Corporation no presentó un cálculo «alternativo» del dumping basado en las piezas. De hecho, aunque alegó que un «cálculo por pieza» ofrecería un resultado más exacto, no pudo realmente demostrarlo. La Comisión reitera que los márgenes de dumping calculados son sustanciales y, como se explica en el considerando 52, no se encontraron diferencias significativas entre los márgenes de dumping calculados sobre la base del peso o de las piezas. En otras palabras, está claro que, con independencia del método utilizado, se establecerían grandes márgenes de dumping. Además, es importante recordar que la conversión de piezas en peso en los datos sobre las ventas y los costes de TK Corporation fue realizada por la misma TK Corporation utilizando su propia metodología. Por otra parte, su catálogo disponible en su propio sitio web ofrece para cada tipo de accesorio el peso aproximado.
(57)
Las transacciones efectuadas por la industria de la Unión se expresan tanto en peso como en piezas, tal como demuestran las facturas verificadas por la Comisión. Aparte de la facturación, el peso es el método utilizado para determinar la capacidad, el volumen de producción y los costes de producción, no solo en la Unión, sino en todo el mundo y también en Corea. Las materias primas, que son el elemento más importante de los costes de producción del producto afectado, se compran en toneladas. Otros factores, como el consumo de energía, los costes laborales y los costes de transporte se calculan también basándose en el peso. La industria de la Unión determina también los descuentos de fin de año a los clientes a partir del volumen (en toneladas) comprado por estos, no a partir del número de piezas. Además, en esta reconsideración por expiración era necesario calcular (y se han calculado) los márgenes de subcotización (véanse los considerandos 98 a 105) y, por lo tanto, la alegación de que no es necesario comparar los datos de la industria de la Unión y la industria coreana, tal como se sugiere en el considerando 54, es incorrecta.
(58)
Las estadísticas a nivel mundial recopiladas y utilizadas como parte de la investigación, incluidas las estadísticas de exportación coreanas y las estadísticas aduaneras de la Unión estaban expresadas solamente en peso. Dichas estadísticas se utilizaron, entre otras cosas, para analizar las exportaciones coreanas del producto afectado a la Unión y a terceros países. Para establecer la cuota de TK Corporation en ellas y verificar sus volúmenes de ventas a la Unión, notificados en su respuesta al cuestionario, fue necesario convertir los datos de TK Corporation en peso, ya que no hubiera sido posible convertir en piezas las estadísticas de exportación coreanas y las estadísticas aduaneras de la Unión.
(59)
Por último, es importante señalar que en anteriores investigaciones (como la investigación que dio lugar a las medidas originales y la primera reconsideración por expiración que llevó a establecer las medidas en vigor), así como en las investigaciones más recientes sobre el mismo producto procedente de Rusia y Turquía, también se utilizó el método basado en el peso.
(60)
En vista de lo anterior, la Comisión confirma que debe rechazarse la alegación de que los cálculos deberían haber tomado como base las piezas.
d) Dumping durante el PIR
(61)
Los márgenes de dumping así calculados para TK Corporation fueron del 46 y el 27 % en función del destino de la exportación.
3.1.3.2. Capacidad de producción coreana
(62)
Con respecto a la capacidad de producción y la capacidad excedentaria totales de Corea, la Comisión no recibió en la investigación información de ningún productor coreano, salvo de TK Corporation. En consecuencia, la Comisión hubo de basarse en el artículo 18 del Reglamento de base para formular conclusiones a este respecto, y la información a su disposición es la información verificada facilitada por TK Corporation, que solo se refería a esta empresa, y la información a escala nacional incluida en la solicitud de reconsideración por expiración.
(63)
La capacidad excedentaria notificada por TK Corporation se verificó debidamente. Extrapolando la capacidad excedentaria notificada por TK Corporation durante el PIR sobre la base de su cuota de los volúmenes totales de las exportaciones coreanas, la Comisión calculó que la capacidad excedentaria total de Corea ascendía al menos a 15 000 toneladas, lo que equivale más o menos al 25 % del consumo total de la Unión. Sin embargo, en relación con este cálculo, es importante observar que los volúmenes de producción comparados con la capacidad de producción son muy específicos de la empresa y, además, aunque TK Corporation es uno de los más grandes productores del producto similar en Corea, es solo uno de muchos y, sin duda, no dominante. Por lo tanto, la Comisión cotejó esta conclusión con la información incluida en la solicitud.
(64)
La información sobre la capacidad excedentaria facilitada en la solicitud se basó en la capacidad estimada y las cifras de producción de todos los productores coreanos identificados por el solicitante. Con respecto a la capacidad de producción, para los tres productores más grandes se utilizaron datos públicos. En relación con los demás productores coreanos (mucho más pequeños) no había datos públicos y, por lo tanto, el solicitante utilizó otros métodos razonables para estimar su capacidad de producción. El solicitante presupuso, además, un determinado nivel de consumo nacional coreano y tuvo en cuenta las importaciones de Corea, así como las exportaciones de este país, para estimar la capacidad excedentaria. Tanto en el cálculo de la capacidad de producción como de la capacidad excedentaria, se hicieron deducciones apropiadas para dar cuenta de la producción de otros tipos de productos que no entran dentro del ámbito de aplicación del producto. Toda esta información se consideró claramente más completa y concluyente que la información mencionada en el considerando 63. No se han recibido observaciones que contradigan estas cifras. Sobre esta base, utilizando los datos disponibles, la capacidad excedentaria de Corea se estima en 119 300 toneladas, cantidad que, por sí misma, equivale a dos veces el tamaño del mercado de la Unión en el PIR.
3.1.3.3. Atractivo del mercado de la Unión
(65)
Se recuerda que los accesorios de tubería se utilizan sobre todo en la industria del petróleo y del gas, la construcción, la generación de energía, la construcción naval y las instalaciones industriales, Ninguno de los datos disponibles apuntan a un crecimiento o declive sustanciales de estos sectores en Corea y, por lo tanto, se considera que el mercado interior coreano de accesorios de tubería seguirá siendo bastante estable en los próximos años y no ofrecerá grandes posibilidades de expansión para los accesorios de tubería coreanos. Además de Corea, los principales mercados de exportación para estas industrias son la Unión, los EE. UU., los países de Oriente Medio y el Sudeste Asiático. Ninguna información recogida durante la investigación sugiere que la demanda de cualquiera de dichos mercados vaya a disminuir o aumentar mucho en los próximos años.
(66)
Las exportaciones coreanas a los EE. UU., los países del Oriente Medio y el Sudeste Asiático ya son muy elevadas y, por lo tanto, estos mercados no encierran posibilidades de crecimiento significativas para la industria coreana. Se recuerda también que con respecto a las exportaciones coreanas a los EE. UU. se estableció un dumping significativo del 46 %. El mercado de la Unión, que es uno de los más grandes del mundo, sería un mercado en expansión atractivo si se derogaran las medidas, ya que hasta ahora los productores exportadores coreanos no lo han aprovechado plenamente debido a las medidas en vigor.
(67)
En cuanto a tamaño y condiciones, los mercados de los EE. UU. y de la Unión son similares. En ambos hay un gran número de productores nacionales y las importaciones representan una cuota de mercado significativa. La investigación puso de manifiesto que el precio de venta medio en el mercado de la Unión (teniendo en cuenta todas las ventas de los productores de la Unión, así como las importaciones) es de 2 600 EUR por tonelada. El precio medio del mercado de la Unión es, por lo tanto, similar al precio medio que los productores exportadores coreanos aplican en el mercado de los EE. UU. (2 700 EUR por tonelada), con la diferencia de que en los EE. UU. los productos no están sujetos a medidas antidumping. Las escasísimas ventas coreanas actuales a la Unión son, por lo tanto, muy probablemente consecuencia de las medidas en vigor aplicables al producto afectado. Se recuerda que, durante el PIR, los EE. UU. eran el mayor mercado de exportación para los exportadores coreanos. Esto demuestra que la Unión sería un mercado atractivo para los exportadores coreanos y que, si se revocan los derechos, cabría esperar que el mercado de la Unión atrajera volúmenes importantes similares a los que entran en el mercado de los EE. UU. Durante el PIR, los accesorios de tubería coreanos representaron entre el 20 y el 25 % de todas las importaciones de accesorios de tubería en los EE. UU. y una cuota de mercado de entre el 10 y el 15 % del mercado total estadounidense de accesorios de tubería (no se facilitan cifras exactas por razones de confidencialidad). En otras palabras, es posible que los productores coreanos utilicen la capacidad excedentaria disponible, descrita en el considerando 64, para volver a entrar en el mercado de la Unión si se derogan las medidas.
(68)
Como se explica en el considerando 39, aparte de los EE. UU., no existe un segundo destino para las exportaciones coreanas que pueda utilizarse fiablemente para analizar la evolución del mercado de la Unión en caso de que expiren las medidas. Por lo tanto, no se considera que el agrupamiento de todas las ventas de exportación a destinos distintos de la Unión o los EE. UU. ofrezca precios medios fiables dadas las diferentes circunstancias aplicables a todos estos mercados individuales (mucho más pequeños). En vista de las limitaciones de este análisis, tal como se describe anteriormente, y al no presentar estos «otros mercados» un potencial significativo de crecimiento en un futuro próximo, no se espera que estos mercados absorban importaciones suplementarias significativas procedentes de Corea.
3.1.3.4. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(69)
A la vista de lo expuesto, es probable que, si expiran las medidas, reaparezca el dumping. La investigación puso de manifiesto que las ventas coreanas de accesorios de tubería a los EE. UU. y otros terceros países se hacían a precios de dumping, con márgenes de dumping del 46 y el 27 % respectivamente.
(70)
Además, la capacidad excedentaria de Corea es significativa si se compara con el consumo de la Unión durante el PIR. Si se utiliza esta capacidad para exportar a la Unión y competir en precio con los productores de la Unión o con las principales importaciones procedentes de terceros países, es muy probable que tales exportaciones se hagan a precios objeto de dumping.
3.2. Malasia
3.2.1. Observaciones preliminares
(71)
Ante la falta de cooperación de todos los productores exportadores de Malasia, el análisis general hubo de basarse en la información de la que disponía la Comisión procedente de otras fuentes. A este respecto y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 18 del Reglamento de base, la Comisión examinó varias fuentes estadísticas. Las estadísticas de importación recopiladas con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base («base de datos del artículo 14, apartado 6») ofrecieron la mejor información disponible para establecer las cantidades importadas y el precio de importación en el mercado de la Unión. Otras fuentes, como Eurostat, no se utilizaron, porque el producto afectado no pudo separarse de otros productos que utilizan también el código de ocho dígitos.
3.2.2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
(72)
La base de datos del artículo 14, apartado 6, mostró que no había importaciones procedentes de Malasia en el mercado de la Unión. Por lo tanto, se llegó a la conclusión de que durante el PIR no había continuado el dumping de las exportaciones malasias.
3.2.3. Pruebas de la probabilidad de reaparición del dumping
(73)
La Comisión analizó si existía la probabilidad de que reapareciera el dumping en caso de que las medidas dejaran de tener efecto. Para ello, se examinaron los siguientes elementos: el precio de exportación a otros destinos, la capacidad de producción y la capacidad excedentaria de Malasia, así como el atractivo del mercado de la Unión.
3.2.3.1. Exportaciones desde Malasia hacia otros destinos
(74)
Debido a la inexistencia de importaciones de accesorios de tubería procedentes de Malasia al mercado de la Unión, la Comisión recurrió a datos de otro país. Los EE. UU. se consideraron apropiados, ya que el mercado es de un tamaño similar al mercado de la Unión, con muchos productores nacionales pero también con una gran proporción de importaciones, lo que convierte a este mercado en muy competitivo. Además, los EE. UU. son con mucha diferencia el destino más importante de las exportaciones de Malasia y constituyeron durante el PIR el destino del 87 % de las exportaciones de ese país. Este enfoque es idéntico al aplicado en la investigación anterior sobre Malasia y en la evaluación de la «probabilidad de reaparición del perjuicio».
a) Valor normal
(75)
En ausencia de cooperación de los productores exportadores malasios, el valor normal se basó, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, en los datos facilitados en la solicitud de reconsideración, a saber, el coste estimado de la fabricación, al que se añadió un 6 % en concepto de gastos de venta, generales y administrativos, y beneficio, expresados en porcentaje del coste a precio franco fábrica. Se considera que el porcentaje anterior es conservador, lo que corrobora el hecho de que, para el único cooperador en este procedimiento (TK Corporation, Corea), la cifra real fue muy superior al 6 %.
b) Precio de exportación
(76)
De conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base y en ausencia de cooperación de los productores exportadores malasios, el precio de exportación se calculó utilizando los precios de exportación malasios aplicados al producto afectado en su venta a los EE. UU., calculados a partir de las estadísticas de importación de este último país.
c) Comparación
(77)
El valor normal medio ponderado se comparó con la media ponderada del precio de exportación de los accesorios de tubería, de conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, ambos a precio franco fábrica.
(78)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se tuvieron en cuenta las diferencias en los factores que afectaban a los precios y a su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A este respecto, el porcentaje de los gastos de venta, generales y administrativos, y beneficio, mencionado en el considerando 75 se basó en el precio franco fábrica, excluyendo los costes del transporte interior y marítimo, los seguros, la manipulación, la carga y los costes accesorios.
d) Margen de dumping durante el PIR
(79)
Con arreglo al método descrito anteriormente, que también se utilizó en la primera reconsideración por expiración por la que se ampliaron las medidas («las medidas en vigor»), el margen de dumping constatado era del 57,7 %.
3.2.3.2. Capacidad de producción malasia
(80)
En ausencia de cooperación de Malasia, no se presentó información relativa a la capacidad de producción y la capacidad excedentaria La información de la solicitud indica para Malasia una capacidad instalada total de unas 55 000 toneladas y una capacidad excedentaria de unas 27 000 toneladas. El análisis con el que se llegó a ese volumen tuvo en cuenta la exclusión de la (capacidad de) fabricación de otros productos y se considera, por lo tanto, razonable. La capacidad no utilizada de 27 000 toneladas de Malasia representa alrededor del 40 % del consumo total de la Unión durante el PIR.
3.2.3.3. Atractivo del mercado de la Unión
(81)
Con respecto al desarrollo de los principales mercados de usuarios de la industria a escala mundial, como se explica en el considerando 65, el mercado de la Unión es uno de los mercados más grandes para los accesorios de tubería y en el expediente no existe información que sugiera que la demanda de dichos mercados vaya a disminuir o aumentar significativamente en los próximos años.
(82)
La investigación puso de manifiesto que los precios de los productores de la Unión por sus ventas en el mercado de la Unión son superiores a los precios de exportación malasios aplicados en otros mercados de exportación, en particular el mercado de los EE. UU. En efecto, el precio medio del mercado de la Unión es de 2 600 EUR por tonelada, mientras que, según las estadísticas de los EE. UU., el precio medio de las importaciones malasias en los Estados Unidos es de 1 600 EUR por tonelada. Por lo tanto, el mercado de la Unión sería atractivo para los exportadores malasios si se derogaran las medidas. Esto es muy importante teniendo en cuenta la capacidad excedentaria malasia, pero hay que recordar también que actualmente el 87 % de las exportaciones malasias se destinan a los EE. UU., donde los productores exportadores malasios venden a precios mucho más bajos.
3.2.3.4. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(83)
A la vista de lo expuesto, es probable que, si las medidas dejan de tener efecto, reaparezca el dumping. Se constató que las ventas malasias de exportación de accesorios de tubería a los EE. UU. se hacían a precios de dumping, con márgenes de dumping del 57,7 %.
(84)
Además, la capacidad excedentaria de Malasia es significativa si se compara con el consumo de la Unión durante el PIR. En vista del nivel de precios de la Unión, es posible que esta capacidad excedentaria se utilice, al menos parcialmente, para la exportación a la Unión en caso de que se deroguen las medidas. También puede esperarse que, en este caso, una buena parte de las exportaciones a los EE. UU. se redirija al mercado de la Unión, teniendo en cuenta los precios aplicados en el mercado de la Unión en comparación con los de los EE. UU.
3.3. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(85)
A la vista de lo anterior, es decir, los elevados márgenes de dumping y las importantes capacidades excedentarias disponibles en los países afectados, junto con sus grandes capacidades de exportación y el atractivo del mercado de la Unión en términos de precios y de tamaño, puede concluirse que las importaciones en la Unión objeto de dumping procedentes de la República de Corea y de Malasia se reanudarían si se permitiera que las medidas dejaran de tener efecto.
4. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
4.1. Definición de la industria de la Unión y de la producción de la Unión
(86)
La industria de la Unión no sufrió ningún cambio estructural importante en comparación con la situación descrita en el Reglamento (CE) no 1001/2008, mencionado en el considerando 3. El producto similar fue fabricado por veintidós productores conocidos de la Unión durante el PIR. Estos productores constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(87)
La producción total de la Unión durante el PIR se estableció en unas 57 736 toneladas. La Comisión estableció esta cifra sobre la base de todos los datos disponibles relativos a la industria de la Unión, como los datos verificados de las empresas incluidas en la muestra y los datos facilitados por el solicitante.
(88)
Las empresas o grupos de empresas de la investigación incluidos en la muestra representan alrededor del 49 % de la producción de la Unión y el 45 % de las ventas de la Unión (véase el considerando 15). Los datos de la muestra son, por lo tanto, representativos de la situación de la industria de la Unión.
4.2. Consumo de la Unión
(89)
La Comisión estableció el consumo de la Unión basándose en: i) el volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión con arreglo a los datos facilitados por el solicitante; y ii) las importaciones procedentes de terceros países con arreglo a la base de datos del artículo 14, apartado 6.
(90)
El consumo de la Unión evolucionó como sigue:
Cuadro 1
Consumo de la Unión (toneladas métricas)
2010
2011
2012
PIR
Consumo total de la Unión
55 497
62 426
58 941
59 992
Índice (2010 = 100)
100
112
106
108
Fuente: Datos facilitados por el solicitante y extraídos de la base de datos del artículo 14, apartado 6.
(91)
En 2011, el consumo aumentó un 12 % con respecto a 2010. En 2012 disminuyó de nuevo, pero se mantuvo por encima del nivel de 2010 (aumento del 6 %). Entre 2010 y el PIR, el consumo de la Unión aumentó un 8 %.
4.3. Importaciones procedentes de los países afectados
4.3.1. Volumen y cuota de mercado de las importaciones procedentes de los países afectados
República de Corea
(92)
La Comisión estableció el volumen de las importaciones basándose en la base de datos del artículo 14, apartado 6. La cuota de mercado de las importaciones se estableció a partir de la base de datos del artículo 14, apartado 6, y de los datos facilitados por el solicitante.
(93)
Las importaciones en la Unión procedentes de la República de Corea evolucionaron como sigue:
Cuadro 2
Volumen de las importaciones (toneladas métricas) y cuota de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de la República de Corea (toneladas)
301
208
204
18
Índice
100
69
68
6
Cuota de mercado
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Índice
100
62
64
6
Fuente: Datos facilitados por el solicitante y extraídos de la base de datos del artículo 14, apartado 6.
(94)
Durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de la República de Corea fue muy bajo comparado con el consumo global de la Unión. En el PIR, el volumen siguió disminuyendo hasta 18 toneladas. Los niveles de las importaciones se han mantenido a este bajo nivel desde que se impusieron las medidas originales en 2002 y puede, por lo tanto, darse por hecho que son el resultado de las medidas antidumping en vigor.
Malasia
(95)
La Comisión estableció el volumen de las importaciones con arreglo a la base de datos del artículo 14, apartado 6. La cuota de mercado de las importaciones se estableció a partir de la base de datos del artículo 14, apartado 6, y de los datos facilitados por el solicitante.
(96)
Las importaciones en la Unión procedentes de Malasia evolucionaron como sigue:
Cuadro 3
Volumen de las importaciones (toneladas métricas) y cuota de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de Malasia (toneladas)
19,4
0,03
0,27
0,13
Índice
100
0
1
1
Cuota de mercado
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Índice
100
0
1
1
Fuente: Datos facilitados por el solicitante y extraídos de la base de datos del artículo 14, apartado 6.
(97)
Durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de Malasia fue muy bajo comparado con el consumo global de la Unión. El volumen más alto (pero todavía muy bajo) se importó en 2010 (19,4 toneladas), pero desde 2010 el volumen de las importaciones no se ha movido prácticamente. Los niveles de importación han fluctuado desde la imposición de las medidas originales en 2002, pero no han alcanzado nunca los niveles anteriores a la imposición de las medidas. Puede, por lo tanto, darse por hecho que el escasísimo nivel de las importaciones desde la imposición de las medidas originales en 2002 es consecuencia de las medidas antidumping en vigor.
4.3.2. Precios de las importaciones procedentes de los países afectados y subcotización de los precios
República de Corea
(98)
Durante el PIR, las escasísimas importaciones en la Unión de la empresa que cooperó en la investigación (TK Corporation) estuvieron muy por debajo de los precios cif de la industria de la Unión. Sin embargo, como se indica en el considerando 32, hay dudas de que dichos productos entraran realmente en el territorio aduanero de la Unión.
(99)
No obstante, las importaciones totales de la Unión procedentes de Corea son muy escasas (véase el considerando 32), ya que solo representan el 0,03 % de la cuota de mercado de la Unión (véase el cuadro 2). En vista de las escasísimas importaciones de la Unión procedentes de Corea y de la gran variedad de tipos diferentes de producto, los precios de dichas importaciones no pudieron utilizarse para determinar la subcotización.
(100)
Por lo tanto, la Comisión utilizó los precios de las exportaciones de Corea a los EE. UU. y otros terceros países como indicador para establecer cuál hubiera sido la subcotización si las empresas coreanas hubieran vendido a esos precios a la Unión.
(101)
Dado que las exportaciones a nivel mundial de TK Corporation representaban entre el 25 y el 40 % de todas las exportaciones de accesorios de tubería procedentes de la República de Corea, estas ventas se consideraron representativas de las exportaciones coreanas. Estos precios se utilizaron, por lo tanto, para realizar la comparación. La Comisión ajustó al alza los precios de las exportaciones para tener en cuenta los importes correspondientes al derecho, la carga y la manipulación.
(102)
El margen de subcotización detectado de este modo fue del 17 % para las ventas a los EE. UU. y del 10 % para la ventas a nivel mundial.
Malasia
(103)
Ninguna empresa de Malasia cooperó en la investigación. Sobre la base de la información procedente de las estadísticas de la base de datos del artículo 14, apartado 6, las importaciones en la Unión fueron poco significativas durante el PIR (véase el cuadro 3). En vista de las escasísimas importaciones procedentes de Malasia y de la gran variedad de tipos diferentes de producto, los precios de dichas importaciones no pudieron utilizarse para determinar la subcotización.
(104)
Por lo tanto, la Comisión estableció la subcotización de los precios utilizando la misma metodología que en la anterior reconsideración por expiración, es decir, comparando los precios de las exportaciones de Malasia a los EE. UU. con los precios de las ventas en el mercado de la Unión. La Comisión ajustó al alza el precio de exportación para tener en cuenta los importes correspondientes al derecho, la carga y la manipulación.
(105)
El margen de subcotización detectado de este modo fue del 34 % para las ventas a los EE. UU. La Comisión comparó también los precios de las ventas de Malasia a otros países y el margen de subcotización de dichas ventas era del 28 %.
4.3.3. Importaciones procedentes de terceros países
(106)
El siguiente cuadro muestra la evolución de las importaciones en la Unión procedentes de otros terceros países durante el período considerado en términos de volumen y cuota de mercado, así como el precio medio de estas importaciones.
Cuadro 4
Importaciones procedentes de terceros países
País
2010
2011
2012
PIR
República Popular China
Volumen en toneladas
5 618
5 867
6 844
6 589
Índice
100
104
122
117
Cuota de mercado
10 %
9 %
12 %
11 %
Precio medio
1 125
1 261
1 544
1 426
Índice
100
112
137
127
Otros terceros países
Volumen en toneladas
11 668
12 938
11 630
12 036
Índice
100
111
100
103
Cuota de mercado
21 %
21 %
20 %
20 %
Precio medio
2 175
2 352
2 437
2 482
Índice
100
108
112
114
Total de todos los terceros países excepto los países afectados
Volumen en toneladas
17 286
18 805
18 474
18 625
Índice
100
109
107
108
Cuota de mercado
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Precio medio
1 834
2 011
2 106
2 108
Índice
100
110
115
115
Fuente: Base de datos del artículo 14, apartado 6.
(107)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes de terceros países distintos de los países afectados alcanzó el 31 % del consumo total de la Unión en el PIR. La cuota de mercado más grande corresponde a las importaciones procedentes de la República Popular China (11 % del consumo total de la Unión). Durante el PIR, otras importaciones sustanciales procedían de Tailandia (4 % del mercado de la Unión), Vietnam (3 % del mercado de la Unión) y Arabia Saudí (que pasó de no tener importaciones en 2010 a una cuota de mercado del 4 % en el PIR).
(108)
Los precios a los que estas importaciones entraron en el mercado de la Unión fueron relativamente bajos comparados con los precios medios de la industria de la Unión, en particular los de las importaciones procedentes de la República Popular China. Incluso con los derechos antidumping del 58,6 % aplicables a las importaciones procedentes de la República Popular China, el precio medio de las importaciones chinas es inferior al precio en el mercado interior de la Unión (véase el cuadro 4).
4.4. Situación económica de la industria de la Unión
4.4.1. Observaciones generales
(109)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen de los efectos de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los indicadores económicos que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
(110)
Para analizar el perjuicio, la Comisión estableció una distinción entre indicadores de perjuicio macroeconómicos y microeconómicos. La Comisión evaluó los indicadores macroeconómicos a partir de los datos contenidos en la solicitud de reconsideración por expiración y los datos de las estadísticas. Los datos se refieren a todos los productores conocidos de la Unión. La Comisión evaluó los indicadores microeconómicos a partir de los datos contenidos en las respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra. Los datos se refieren a los productores de la Unión incluidos en la muestra. Se consideró que estos dos grupos de datos eran representativos de la situación económica de la industria de la Unión.
(111)
Los indicadores macroeconómicos son los siguientes: producción, capacidad de producción, utilización de la capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado, crecimiento, empleo, productividad, magnitud del margen de dumping y recuperación con respecto a prácticas de dumping pasadas.
(112)
Los indicadores microeconómicos son los siguientes: precios medios por unidad, coste unitario, costes laborales, existencias, rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad para reunir capital. Las cifras relativas a los indicadores microeconómicos se basan solamente en los datos verificados de las dos empresas o grupos de empresas incluidos en la muestra. Por lo tanto, estos datos solo se facilitan en forma indizada o en intervalos, para garantizar que se mantenga su carácter confidencial.
4.4.2. Indicadores macroeconómicos
4.4.2.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(113)
La producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad totales de la Unión durante el período considerado evolucionaron como sigue:
Cuadro 5
Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
2010
2011
2012
PIR
Volumen de producción (en toneladas)
48 017
52 754
55 787
57 736
Índice
100
110
116
120
Capacidad de producción (en toneladas)
179 912
180 364
180 364
180 364
Índice
100
100,3
100,3
100,3
Utilización de la capacidad
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Índice
100
110
116
120
Fuente: Solicitud.
(114)
El volumen de producción aumentó un 20 % durante el período considerado. Dado que el consumo de la Unión solo aumentó un 8 % en el mismo período, la parte restante de la producción se exportó.
(115)
La utilización de la capacidad durante el PIR (32 %) parece escasa. La capacidad notificada que figura en el cuadro anterior se basó, de conformidad con la práctica habitual de esta industria concreta y el método utilizado en procedimientos anteriores, en la capacidad teórica máxima sobre la base de tres turnos diarios, seis días por semana y cuarenta y ocho semanas al año. Sin embargo, en realidad la industria solo funciona sobre la base de dos turnos diarios, cinco días por semana y cuarenta y ocho semanas al año. La capacidad notificada no refleja, por lo tanto, necesariamente de manera exacta la capacidad real durante el PIR.
(116)
La utilización de la capacidad aumentó ligeramente durante el período considerado. El aumento de la utilización de la capacidad en un 20 % refleja el incremento del volumen de producción en el período considerado.
4.4.2.2. Volumen de ventas y cuota de mercado
(117)
Durante el período considerado, el volumen de ventas y la cuota de mercado de la industria de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 6
Volumen de ventas y cuota de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volumen de ventas en el mercado de la Unión (en toneladas)
38 185
43 414
40 262
41 350
Índice
100
114
105
109
Cuota de mercado
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Índice
100
101
99
100
Fuente: Solicitud.
(118)
Los volúmenes de ventas en el mercado de la Unión aumentaron un 14 % en 2011 en comparación con los volúmenes vendidos en 2010. Posteriormente, los volúmenes de ventas disminuyeron hasta 41 350 toneladas, lo que representa un aumento del 9 % durante el período considerado.
(119)
La cuota de mercado de la industria de la Unión permaneció más o menos estable durante todo el período considerado.
4.4.2.3. Crecimiento
(120)
En consonancia con el crecimiento moderado del consumo de la Unión durante el período considerado (+ 8 %), las ventas de los productores de la Unión crecieron un 9 %.
4.4.2.4. Empleo y productividad
(121)
En el período considerado, el empleo y la productividad evolucionaron como sigue:
Cuadro 7
Empleo y productividad
2010
2011
2012
PIR
Número de trabajadores
1 064
1 022
979
957
Índice
100
96
92
90
Productividad (unidades por trabajador)
45
52
57
60
Índice
100
114
126
134
Fuente: Solicitud.
(122)
Durante el período considerado, el número de trabajadores disminuyó progresivamente en un 10 %. Como resultado de ello, y del aumento de la producción, la productividad de la mano de obra de los productores de la Unión, medida como producción (toneladas) por persona empleada y año, creció un 34 % entre 2010 y el PIR.
4.4.3. Indicadores microeconómicos
4.4.3.1. Precios y factores que inciden en los precios
(123)
Los precios de venta unitarios medios y ponderados de los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados en la Unión evolucionaron en el período considerado como sigue:
Cuadro 8
Precios de venta en la Unión
2010
2011
2012
PIR
Precio de venta unitario medio del mercado de la Unión en el mercado total (EUR/tonelada)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Índice
100
100
98
94
Coste unitario de producción (EUR/tonelada)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Índice
100
94
97
94
Fuente: Datos verificados de las empresas incluidas en la muestra.
(124)
Durante el período considerado, los precios de las ventas en la Unión disminuyeron un 6 %. Aunque los precios permanecieron relativamente estables entre 2010 y 2012, la mayor disminución se produjo entre 2011 y el PIR.
(125)
Debido a la proporción importante de los costes fijos en la producción, el aumento de esta en un 20 % durante el PIR dio lugar a la reducción del coste unitario de producción. El precio de venta unitario medio disminuyó en consecuencia.
4.4.3.2. Costes laborales
(126)
Los costes laborales medios de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron en el período considerado como sigue:
Cuadro 9
Costes laborales medios por trabajador
2010
2011
2012
PIR
Salario medio por trabajador (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Índice
100
107
108
110
Fuente: Datos verificados de las empresas incluidas en la muestra.
(127)
Los costes laborales medios por trabajador experimentaron una tendencia al alza en el período considerado. Entre 2010 y el PIR, los costes laborales medios por trabajador aumentaron un 10 %.
4.4.3.3. Existencias
(128)
Los niveles de existencias de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron en el período considerado como sigue:
Cuadro 10
Existencias
2010
2011
2012
PIR
Existencias de cierre (en toneladas)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Índice
100
93
104
111
Existencias al cierre en porcentaje de la producción
25-30 %
20-25 %
21-26 %
22-27 %
Índice
100
79
83
87
Fuente: Datos verificados de las empresas incluidas en la muestra.
(129)
Las existencias de cierre disminuyeron en primer lugar un 7 % en 2011 con respecto a 2010 y después aumentaron un 11 % en el PIR respecto a 2010. En comparación con el nivel de producción, las existencias de cierre disminuyeron un 13 % entre 2010 y el PIR.
4.4.3.4. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad para reunir capital
(130)
Durante el período considerado, la rentabilidad, el flujo de caja, las inversiones y el rendimiento de las inversiones de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 11
Rentabilidad, flujo de caja, inversiones y rendimiento de las inversiones
2010
2011
2012
PIR
Rentabilidad de las ventas en la Unión a clientes no vinculados (en % del volumen de ventas)
- 20/- 15 %
- 15/- 10 %
- 10/- 5 %
- 14/- 9 %
Índice
100
118
151
133
Flujo de caja (EUR) (índice)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Inversiones (EUR) (índice)
100
115
112
105
Rendimiento de las inversiones
- 25/- 20 %
- 45/- 40 %
- 40/- 35 %
- 45/- 40 %
Índice
100
81
64
80
Fuente: Datos verificados de las empresas incluidas en la muestra.
(131)
La Comisión determinó la rentabilidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra expresando el beneficio neto, antes de impuestos, obtenido en las ventas del producto similar a clientes no vinculados en la Unión como porcentaje del volumen de negocios de estas ventas.
(132)
Durante el período considerado, la industria de la Unión sufrió pérdidas significativas. En 2010, la industria registró pérdidas de entre el - 20 y el - 15 %. Entre 2010 y el PIR, las pérdidas disminuyeron un 33 %, pero el resultado siguió siendo negativo en el PIR: entre el - 14 y el - 9 %. El flujo de caja neto es la capacidad de los productores de la Unión para autofinanciar sus actividades. El flujo de caja fue positivo en 2010. De repente, cayó en 2011 alcanzando niveles negativos y siguió siendo negativo durante el PIR.
(133)
Las inversiones experimentaron una tendencia al alza. En comparación con 2010, aumentaron un 15 % en 2011 y un 12 % en 2012 y se mantuvieron por encima del nivel de 2010, en un 5 %, durante el PIR.
(134)
El rendimiento de las inversiones es el beneficio expresado en porcentaje del valor contable neto de las inversiones. En 2010 se situó entre el - 25 y el - 20 %, y después cayó aproximadamente entre el - 45 y el - 40 %, y permaneció así durante el PIR.
4.4.3.5. Magnitud del margen de dumping y recuperación de prácticas de dumping anteriores
(135)
Dado que las importaciones procedentes de los países afectados disminuyeron sustancialmente y fueron poco significativas durante el período considerado (véanse los cuadros 2 y 3), no puede evaluarse la magnitud de los márgenes de dumping. Sin embargo, a la vista de la evaluación mencionada en los considerandos 136 a 144, se constató que la industria de la Unión estaba todavía en una situación frágil y vulnerable.
4.5. Conclusión sobre la situación de la industria de la Unión
(136)
En el Reglamento (CE) no 1001/2008, el Consejo llegó a la conclusión de que las medidas antidumping aplicadas a las importaciones del producto afectado procedentes de la República de Corea y de Malasia que se habían introducido en 2002 habían dado lugar solamente a una recuperación parcial de la industria de la Unión. La evolución (positiva) durante el período considerado en la reconsideración anterior (enero de 2002 a junio de 2007) de los indicadores de perjuicio se debió en gran medida al aumento de la demanda en 2007 y 2008.
(137)
Después de 2008, la situación de la industria de la Unión empeoró, sin embargo, de manera sustancial (en comparación con la situación existente en 2007 y 2008). Esta evolución se debió en gran parte a la caída de la demanda después de 2008.
(138)
Algunos de los indicadores reflejan una evolución positiva desde 2010. Por ejemplo, entre 2010 y el PIR la producción de la Unión aumentó un 20 %. Este aumento se debió en parte al incremento del consumo de la Unión durante el mismo período en un 8 %. El crecimiento de la producción dio lugar a una mejor utilización de la capacidad, que aumentó en más del 20 %. Los volúmenes de ventas de la industria de la Unión aumentaron un 9 %, lo que corresponde al incremento del consumo de la Unión, mientras que la cuota de mercado de las empresas de la Unión siguió siendo la misma. Como consecuencia de la reducción del número de trabajadores en un 10 %, la productividad creció también (en un 34 %).
(139)
Sin embargo, la utilización de la capacidad fue baja. Esto se explica en parte porque la infraestructura existente estaba prevista para ser utilizada por tres turnos al día y seis día por semana, y la capacidad máxima se había calculado de acuerdo con ello. Sin embargo, durante el período considerado solo se trabajaba en la industria de la Unión en dos turnos diarios y durante cinco días a la semana.
(140)
Debido a la alta proporción de costes fijos en la producción, la industria de la Unión siguió teniendo pérdidas importantes durante el período considerado. A pesar de que los resultados financieros mejoraron un 30 % entre 2010 y el PIR, las pérdidas fueron todavía significativas en el PIR (entre el - 14 y el - 9 %).
(141)
Estas pérdidas importantes, junto con un flujo de caja considerablemente negativo, son indicadores importantes que muestran la situación vulnerable de la industria de la Unión.
(142)
Hay que señalar que el Reglamento (UE) no 78/2013, por el que se impusieron medidas antidumping contra las importaciones del producto afectado procedentes de Rusia y de Turquía, llegó a la conclusión de que la industria de la Unión estaba en una situación perjudicial y alarmante. El período considerado en ese procedimiento estaba comprendido entre enero de 2008 y septiembre de 2011 y coincide parcialmente con el período considerado en la investigación actual (14).
(143)
Parece que las medidas adoptadas en el Reglamento mencionado anteriormente han tenido un impacto positivo, ya que varios indicadores de perjuicio (por ejemplo, la producción, la utilización de la capacidad, la rentabilidad, la productividad y el consumo) muestran una tendencia positiva. Sin embargo, como ha demostrado la investigación actual, la industria de la Unión no se ha recuperado completamente del dumping anterior.
(144)
Por lo tanto, la Comisión concluye que la industria de la Unión sigue estando en una situación vulnerable y, en algunos aspectos, lejos de los niveles que podrían esperarse si se hubiera recuperado completamente del perjuicio constatado en investigaciones anteriores.
5. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
5.1. Incidencia del volumen de las importaciones previsto e impacto del precio en caso de que expiren las medidas
(145)
En el considerando 85, la Comisión llega a la conclusión de que las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados se reanudarían con toda probabilidad si se derogaran las medidas.
(146)
La investigación ha mostrado que la situación de la industria de la Unión es vulnerable. Aunque la situación mejoró ligeramente en el PIR, durante el período considerado la industria de la Unión nunca consiguió beneficios.
(147)
Por lo tanto, cualquier reaparición de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados empeoraría aún más la precaria situación de la industria de la Unión. Estas importaciones pueden hacerse con la cuota de mercado de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. Esto daría lugar a una utilización aún menor de la capacidad por parte de la industria de la Unión, que es uno de los elementos más importantes que explican sus resultados negativos durante el período considerado.
(148)
Cualquier reaparición de las importaciones objeto de dumping ejercería una presión aún más fuerte en la industria de la Unión y contribuiría, por lo tanto, a un mayor deterioro de los resultados financieros de esta industria.
(149)
Por consiguiente, la Comisión concluye que la abolición de las medidas contra la República de Corea y Malasia daría lugar con toda probabilidad a la reaparición de las importaciones objeto de dumping procedentes de dichos países y ejercería una presión a la baja sobre los precios de la industria de la Unión, los volúmenes de ventas y la cuota de mercado, empeorando su situación económica. Por lo tanto, la abolición de las medidas contra la República de Corea y Malasia daría lugar probablemente a la reaparición del perjuicio debido al posible empeoramiento de la ya de por sí mala situación económica actual constatada para la industria de la Unión.
6. INTERÉS DE LA UNIÓN
(150)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping vigentes impuestas a la República de Corea y a Malasia sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, incluidos los de la industria de la Unión, los de los importadores, los de los mayoristas y los de los usuarios.
(151)
Se ofreció a todas las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
(152)
En la investigación original se consideró que la imposición de medidas no iba en contra del interés de la Unión. Dado que la presente investigación es una reconsideración y que las medidas han estado vigentes desde 2002, el análisis permite evaluar si han tenido cualquier impacto negativo indebido en las partes afectadas por dichas medidas.
(153)
Partiendo de esto, se examinó si, a pesar de las conclusiones sobre la reaparición del dumping y la probabilidad de reaparición del perjuicio, existían razones de peso que hicieran concluir que el mantenimiento de la medidas en vigor no iba en interés de la Unión.
6.1. Interés de la industria de la Unión
(154)
Si bien las medidas antidumping vigentes han impedido que las importaciones objeto de dumping entren en el mercado de la Unión, la industria de la Unión se encuentra en una situación de fragilidad, como confirma la tendencia negativa de algunos indicadores clave del perjuicio.
(155)
Si se permitiera que las medidas dejaran de tener efecto, es posible que la entrada de volúmenes sustanciales de importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados diera lugar a la reaparición del perjuicio. Esta afluencia causaría probablemente, entre otras cosas, una pérdida de cuota de mercado, un descenso del precio de venta, una disminución de la utilización de capacidad y, en general, un grave deterioro de la situación financiera de la industria de la Unión.
(156)
La Comisión concluye, por los tanto, que el mantenimiento de las medidas antidumping impuestas a la República de Corea y a Malasia no sería contrario al interés de la industria de la Unión.
6.2. Interés de los importadores no vinculados y los usuarios
(157)
En la investigación original se observó la improbabilidad de que el impacto de la imposición de medidas tuviera un efecto negativo grave en la situación de los importadores y los usuarios de la Unión. Ninguno de los importadores o usuarios cooperó en la investigación actual. Teniendo en cuenta que no existen pruebas de que las medidas vigentes hayan afectado considerablemente a estos grupos, cabe concluir que el mantenimiento de las medidas no afectará negativamente a los importadores y usuarios de la Unión en un grado significativo.
6.3. Conclusión sobre el interés de la Unión
(158)
Habida cuenta de lo anterior, la Comisión llegó a la conclusión de que no hay razones de peso para afirmar que la imposición de medidas a las importaciones de accesorios de tubería originarios de la República de Corea y de Malasia no va en interés de la Unión.
7. MEDIDAS ANTIDUMPING
(159)
De lo anterior se deduce que, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados accesorios de tubería originarios de la República de Corea y de Malasia deben mantenerse.
(160)
Sin embargo, como demuestra la presente investigación, la situación global de la industria de la Unión está mejorando gradualmente y la imposición en 2013 de medidas antidumping definitivas aplicables a las importaciones del mismo producto procedentes de Rusia y Turquía (véase el considerando 5) parece haber tenido un efecto positivo adicional en la situación de la industria de la Unión, tal como se explica en el considerando 143. En consecuencia, se consideró que, en vista del análisis global del perjuicio y de la posible evolución del mercado con las medidas en vigor, un período inferior a cinco años puede ser suficiente para que la industria de la Unión complete su recuperación económica y financiera.
(161)
Además, la situación de la industria de la Unión y el análisis del perjuicio no pueden evaluarse solamente considerando las (posibles) importaciones del producto afectado procedentes de la República de Corea y de Malasia, ya que a la situación de la industria de la Unión le afectan otras importaciones y las medidas aplicables a ellas, como, en particular, las medidas impuestas a Rusia y Turquía que se han mencionado anteriormente.
(162)
Por lo tanto, se considera que, a la vista de las circunstancias específicas de este asunto, excepcionalmente las medidas no deben cubrir en su totalidad el período de cinco años previsto en el Reglamento de base, sino que deben dejar de tener efecto al mismo tiempo que las medidas definitivas aplicables a las importaciones procedentes de Turquía y Rusia, en particular. Tal armonización de la duración de las medidas permitiría también realizar un análisis exhaustivo y coherente de los efectos para la industria de la Unión de posibles prácticas de dumping en caso de que fuera necesaria una reconsideración en el futuro.
(163)
Las medidas actualmente en vigor contra las importaciones de accesorios de tubería procedentes de Rusia y Turquía expirarán el 29 de enero de 2018. En consecuencia, las medidas antidumping definitivas aplicables a las importaciones de accesorios de tubería originarios de Corea y Malasia deben armonizarse en consecuencia y expirar, por lo tanto, en la misma fecha.
(164)
El Comité de defensa de la industria de accesorios de acero para la soldadura a tope de la Unión Europea está de acuerdo con que la fecha de expiración propuesta permitiría llevar a cabo un procedimiento de reconsideración conjunto en el futuro en caso de que se solicite uno y, por lo tanto, un análisis exhaustivo del dumping y del perjuicio que abarque las importaciones procedentes de varios países. El Comité alegó, sin embargo, que después del PIR las importaciones totales del producto afectado procedentes de todos los países han aumentado masivamente, mientras que el precio medio de dichas importaciones ha disminuido drásticamente. Esta evolución posterior al PIR supuestamente ha provocado un empeoramiento de la situación de la industria de la Unión y ya no se dan, por lo tanto, las condiciones para imponer medidas antidumping definitivas por un período inferior a cinco años.
(165)
La Comisión señala que la supuesta evolución posterior al PIR (es decir, más importaciones a precios más bajos) se basa en datos publicados por Eurostat, que incluyen tipos de producto no cubiertos por la investigación actual. Las estadísticas de importación posteriores al PIR de que dispone la Comisión y que se refieren solo al producto afectado indican, sin embargo, que las importaciones han disminuido después del PIR entre el 10 y el 15 %, aunque el precio medio de dichas importaciones se ha reducido también (15-20 %). La Comisión considera que la evolución de las importaciones del producto afectado después del PIR, en ausencia de cualquier otra prueba sobre la situación de la industria de la Unión, no invalida las conclusiones de la Comisión relativas al período apropiado para imponer medidas antidumping definitivas (véanse los considerandos 160 a 163). Se rechaza, por tanto, esta alegación.
(166)
En consecuencia, y a la vista de las conclusiones alcanzadas con respecto a la probabilidad de reaparición del dumping y el perjuicio, las medidas antidumping en vigor aplicables a las importaciones de accesorios de tubería originarios de la República de Corea y de Malasia, mantenidas por el Reglamento (CE) no 1001/2008, modificado en último lugar por el Reglamento (UE) no 363/2010, deben mantenerse hasta el 29 de enero de 2018.
(167)
El Comité creado en virtud del artículo 15, apartado 1, del Reglamento de base no emitió un dictamen.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de accesorios de tubería (con excepción de los accesorios moldeados, las bridas y los roscados), de hierro o de acero (excluido el acero inoxidable), cuyo diámetro exterior no exceda de 609,6 mm, de una clase utilizada para la soldadura a tope u otros fines, originarios de la República de Corea y de Malasia, clasificados actualmente en los códigos NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 y ex 7307 99 80 (códigos TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 y 7307998098).
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, derechos no pagados, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
País
Empresa
Tipo del derecho (%)
Códigos TARIC
Malasia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Todas las demás empresas
75,0
A999
República de Corea
Todas las empresas
44,0
-
3. Salvo que se disponga otra cosa, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Expirará el 29 de enero de 2018.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 2 de diciembre de 2014.