NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 312/2014
ze dne 26. března 2014,
kterým se stanoví kodex sítě pro vyrovnávání plynu v přepravních sítích
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (1), a zejména na čl. 6 odst. 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Má-li být zvýšena konkurenceschopnost a zaručeno, že si všichni spotřebitelé mohou pořídit energii za ty nejpříznivější ceny, je naléhavě nutné dokončit plně funkční a navzájem propojený vnitřní trh s energií, který přispívá k zaručení dodávky dostupné a udržitelné energie pro hospodářství Unie.
(2)
Aby bylo možné trh hlouběji integrovat, je důležité, aby pravidla vyrovnávání v plynárenských přepravních soustavách usnadňovala obchod s plynem mezi vyrovnávacími zónami, a tím přispívala k rozvoji tržní likvidity. Toto nařízení proto stanoví harmonizovaná pravidla vyrovnávání platná v celé Unii, jejichž cílem je poskytnout uživatelům sítě jistotu, že mohou ekonomicky efektivně a nediskriminačně řídit své bilance v různých vyrovnávacích zónách v celé Unii.
(3)
Toto nařízení podporuje rozvoj konkurenčního krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem v Evropské unii, který umožní poskytování plynové flexibility, ať je její zdroj jakýkoli, a nabídne ji k nákupu a prodeji prostřednictvím tržních mechanismů, aby uživatelé sítě mohli účinně vyrovnávat svá vyrovnávací portfolia nebo aby provozovatelé přepravní soustavy využili plynovou flexibilitu při vyrovnávání přepravní soustavy.
(4)
Nařízení (ES) č. 715/2009 stanoví nediskriminační pravidla pro podmínky přístupu k plynárenským přepravním soustavám, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem. Tržní pravidla vyrovnávání poskytují uživatelům sítě finanční pobídky v podobě vyrovnávacích poplatků, které odrážejí náklady, aby uživatelé sítě vyrovnávali svá vyrovnávací portfolia.
(5)
Uživatelé sítě mají nést odpovědnost za vyrovnávání svých dodávek a odběrů, a to na základě pravidel vyrovnávání, která jsou koncipována tak, aby podporovala krátkodobý velkoobchodní trh s plynem, přičemž by byly zřízeny obchodní platformy, aby uživatelé sítě a provozovatel přepravní soustavy mohli s plynem obchodovat snadněji. Provozovatelé přepravní soustavy provádějí případně nezbytné zbytkové vyrovnávání přepravních sítí. Přitom by provozovatelé přepravní soustavy měli respektovat pořadí priorit. Pořadí priorit je sestaveno tak, aby provozovatelé přepravní soustavy pořizovali plyn s ohledem jak na ekonomické, tak provozní aspekty a využívali přitom produkty, které lze dodat z co nejširší škály zdrojů, včetně produktů pocházejících ze zařízení LNG a skladovacích zařízení. Provozovatelé přepravní soustavy by se měli snažit své potřeby týkající se vyrovnávání plynu co nejvíce pokrývat prostřednictvím nákupu a prodeje krátkodobých standardizovaných produktů na velkoobchodním trhu.
(6)
Aby uživatelé sítě mohli vyrovnávat svá vyrovnávací portfolia, stanoví toto nařízení i minimální požadavky na poskytování informací pro účely tržního režimu vyrovnávání. Toky informací stanovené tímto nařízením mají tudíž podpořit režim denního vyrovnávání a zajistit soubor informací, o které se uživatel sítě bude moci opřít, aby mohl nákladově efektivním způsobem řídit rizika a příležitosti.
(7)
Kromě ochrany informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu, by provozovatelé přepravní soustavy měli v souladu s tímto nařízením zachovávat důvěrnost informací a údajů, které jim byly předloženy pro účely provádění tohoto nařízení, a neměli by třetím stranám poskytovat žádné z těchto informací či údajů ani jejich část, nemají-li na to právní nárok, a pokud je poskytnou, měli by tak učinit pouze v rozsahu tohoto právního nároku.
(8)
Toto nařízení bylo přijato na základě nařízení (ES) č. 715/2009, které doplňuje a tvoří jeho nedílnou součást. Odkazy na nařízení (ES) č. 715/2009 v jiných právních aktech jsou chápány také jako odkazy na toto nařízení. Toto nařízení se vztahuje na kapacity nepodléhající výjimce ve větších nových infrastrukturách, na které se vztahuje výjimka z článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (2) nebo z původního článku 18 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES (3), a to v rozsahu, v němž uplatnění tohoto nařízení toto osvobození neohrožuje. Toto nařízení se použije s ohledem na specifickou povahu propojovacího vedení.
(9)
Toto nařízení bylo stanoveno postupem podle článku 6 nařízení (ES) č. 715/2009. Hlouběji harmonizuje pravidla vyrovnávání vymezená v článku 21 nařízení (ES) č. 715/2009 s cílem usnadnit obchodování s plynem.
(10)
Toto nařízení obsahuje ustanovení, která se vztahují na provozovatele distribuční soustavy a mají harmonizovat jejich úlohy, avšak pouze v souvislosti s prováděním uvedených ustanovení a v rozsahu nezbytném k jejich provedení.
(11)
Vnitrostátní regulační orgány a provozovatelé přepravní soustavy by měli zohledňovat osvědčené postupy a snahy o harmonizaci procesů v souvislosti s prováděním tohoto nařízení. V souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (4), by agentura a vnitrostátní regulační orgány měly zaručit, že jsou pravidla vyrovnávání co nejúčinněji prováděna v celé Unii.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví kodex sítě, který vymezuje pravidla vyrovnávání plynu, včetně pravidel pro postupy nominace souvisejících se sítí, vyrovnávací poplatky, postupy vypořádání, které jsou spojeny s denním vyrovnávacím poplatkem, a pravidel provozního vyrovnávání mezi sítěmi provozovatelů přepravní soustavy.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na vyrovnávací zóny v rámci Unie.
2. Toto nařízení se nevztahuje na vyrovnávací zóny v členských státech, které mají výjimku na základě článku 49 směrnice 2009/73/ES.
3. Toto nařízení se nevztahuje na případy nezbytného sesouhlasení přídělů a skutečné spotřeby následně odvozené z odečtů obdržených z měřicího přístroje konečného zákazníka.
4. Toto nařízení se nevztahuje na stavy nouze, kdy provozovatel přepravní soustavy provádí zvláštní opatření definovaná v použitelných vnitrostátních předpisech a na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 ze dne 20. října 2010 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu (5), podle toho, co je vhodné.
5. Příslušná práva a povinnosti, jež se podle tohoto nařízení vztahují na uživatele sítě, se použijí pouze na ty uživatele sítě, kteří uzavřeli právně závaznou dohodu, ať smlouvu o přepravě, či jinou smlouvu, jež jim umožňuje předkládat obchodní oznámení v souladu s článkem 5.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 715/2009, v článku 3 nařízení Komise (EU) č. 984/2013 ze dne 14. října 2013, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (6), jakož i v článku 2 směrnice 2009/73/ES. Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„vyrovnávací zónou“ se rozumí vstupně-výstupní systém, pro nějž platí specifický vyrovnávací režim a který může zahrnovat distribuční soustavy nebo jejich část;
2)
„vyrovnávací akcí“ se rozumí akce provozovatele přepravní soustavy, která má změnit toky plynu a odklonit je do přepravní sítě nebo z ní, kromě případů, kdy se takové akce týkají plynu, který není zaúčtován jako odebraný ze systému, a plynu, který provozovatel přepravní soustavy používá k provozu soustavy;
3)
„poplatkem za neutralitu vyrovnávání“ se rozumí poplatek odpovídající rozdílu mezi částkami, které byly nebo mají být přijaty provozovatelem přepravní soustavy, a částkami, které provozovatel přepravní soustavy uhradil nebo má uhradit v důsledku svých vyrovnávacích činností, jež mají být zaplaceny příslušným uživatelům sítě nebo od nich mají být získány zpět;
4)
„obchodní platformou“ se rozumí elektronická platforma zřízená a spravovaná provozovatelem obchodní platformy, jejímž prostřednictvím mohou obchodující účastníci v souladu s podmínkami použitelnými v rámci obchodní platformy předkládat a přijímat cenové nabídky ohledně plynu nutného k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce a rovněž mají právo tyto nabídky přezkoumat a odstoupit od nich a v jejímž rámci provozovatel přepravní soustavy obchoduje za účelem provedení vyrovnávacích akcí;
5)
„obchodujícím účastníkem“ se rozumí uživatel sítě nebo provozovatel přepravní soustavy, který má uzavřenou smlouvu s provozovatelem obchodní platformy a splňuje podmínky nezbytné pro obchodování na obchodní platformě;
6)
„vyrovnávací platformou“ se rozumí obchodní platforma, v jejímž rámci je provozovatel přepravní soustavy obchodujícím účastníkem všech obchodních transakcí;
7)
„vyrovnávací službou“ se rozumí služba poskytovaná provozovateli přepravní soustavy na základě smlouvy na plynovou kapacitu nutnou k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce, která není krátkodobým standardizovaným produktem;
8)
„potvrzeným množstvím“ se rozumí množství plynu, které provozovatel přepravní soustavy potvrdil a jehož tok v plynárenském dni D má být naplánován či přeplánován;
9)
„denním vyrovnávacím poplatkem“ se rozumí částka, kterou uživatel sítě uhradí či obdrží za denní vyrovnávací množství;
10)
„měřeným denně“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno jednou za plynárenský den;
11)
„měřeným v průběhu dne“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno alespoň dvakrát za plynárenský den;
12)
„neměřeným denně“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno méně často než jednou za plynárenský den;
13)
„vyrovnávacím portfoliem“ se rozumí seskupení dodávek a odběrů daného uživatele sítě;
14)
„oznámeným množstvím“ se rozumí množství plynu přepraveného mezi provozovatelem přepravní soustavy a uživatelem sítě nebo případně uživateli sítě nebo vyrovnávacími portfolii;
15)
„přídělem“ se rozumní množství plynu, které provozovatel přepravní soustavy přidělil uživateli sítě jako dodávku nebo odběr, vyjádřené v kWh pro účely stanovení denního vyrovnávacího množství;
16)
„cyklem renominace“ se rozumí proces prováděný provozovatelem přepravní soustavy s cílem poskytnout uživateli sítě po obdržení renominace zprávu o potvrzených množstvích;
17)
„vnitrodenním poplatkem“ se rozumí poplatek vybraný provozovatelem přepravní soustavy od uživatele sítě nebo platba zaslaná tímto provozovatelem uživateli sítě na základě vnitrodenních závazků;
18)
„vnitrodenním závazkem“ se rozumí soubor pravidel pro dodávky a odběry prováděné uživateli sítě během plynárenského dne, která uživatelům sítě uložil provozovatel přepravní soustavy.
19)
„základním scénářem“ se rozumí model poskytování informací, v němž informace o odběrech neměřených denně sestávají z předpovědí o den dříve a denních předpovědí;
20)
„variantou 1“ se rozumí model poskytování informací, v němž jsou informace o odběrech neměřených denně a odběrech měřených denně založeny na rozdělení měřených toků během plynárenského dne;
21)
„variantou 2“ se rozumí model poskytování informací, v němž jsou informace o odběrech neměřených denně poskytovány v rámci předpovědi den předem.
KAPITOLA II
SYSTÉM VYROVNÁVÁNÍ
Článek 4
Obecné zásady
1. Uživatelé sítě odpovídají za vyrovnávání svých vyrovnávacích portfolií s cílem minimalizovat potřebu toho, aby provozovatelé přepravní soustavy prováděli vyrovnávací akce stanovené tímto nařízením.
2. Pravidla vyrovnávání stanovená v souladu s tímto nařízením musí odrážet skutečné potřeby soustavy s přihlédnutím ke zdrojům, které mají provozovatelé přepravní soustavy k dispozici, a poskytovat uživatelům sítě pobídky k účinnému vyrovnávání jejich vyrovnávacích portfolií.
3. Uživatelé sítě mají možnost uzavřít právně závaznou dohodu s provozovatelem přepravní soustavy, která jim umožní předkládat obchodní oznámení bez ohledu na to, zda mají přepravní kapacitu zajištěnou na základě smlouvy, či nikoli.
4. Ve vyrovnávací zóně, kde působí několik provozovatelů přepravní soustavy, se toto nařízení vztahuje na všechny provozovatele přepravní soustavy v dané vyrovnávací zóně. V případě, že odpovědnost za vyrovnávání jejich přepravních soustav byla přenesena na určitý subjekt, se toto nařízení vztahuje na tento subjekt v rozsahu definovaném v použitelných vnitrostátních předpisech.
Článek 5
Obchodní oznámení a příděly
1. Převod plynu mezi dvěma vyrovnávacími portfolii v rámci jedné vyrovnávací zóny se provede prostřednictvím obchodních oznámení o odevzdání a získání, která se předloží provozovateli přepravní soustavy pro daný plynárenský den.
2. Lhůty pro předkládání, stažení a změny obchodních oznámení definuje provozovatel přepravní soustavy v přepravní smlouvě nebo jiné právně závazné dohodě s uživateli sítě, přičemž zohlední případnou dobu nutnou ke zpracování obchodních oznámení. Provozovatel přepravní soustavy umožní uživatelům sítě, aby předkládali obchodní oznámení těsně před okamžikem, kdy má obchodní oznámení nabýt účinku.
3. Provozovatel přepravní soustavy dobu zpracování obchodních oznámení co nejvíce zkrátí. Kromě případů, kdy okamžik, v němž oznámení nabude účinku, umožňuje prodloužit dobu zpracování na dvě hodiny, doba zpracování nepřesáhne třicet minut.
4. Obchodní oznámení obsahuje alespoň tyto informace:
a)
plynárenský den, pro nějž je plyn převáděn;
b)
identifikaci dotčených vyrovnávacích portfolií;
c)
zda jde o obchodní oznámení o odevzdání nebo získání;
d)
oznámené množství vyjádřené v kWh/d pro denní oznámené množství nebo v kWh/h pro hodinové oznámené množství podle toho, jak to vyžaduje provozovatel přepravní soustavy.
5. Pokud provozovatel přepravní soustavy obdrží odpovídající soubor obchodních oznámení o odevzdání a získání a oznámená množství jsou stejná, přidělí oznámené množství dotčeným vyrovnávacím portfoliím:
a)
jako odběr vyrovnávacímu portfoliu uživatele sítě, který podává obchodní oznámení o odevzdání, a
b)
jako dodávku vyrovnávacímu portfoliu uživatele sítě, který podává obchodní oznámení o získání.
6. Pokud oznámená množství uvedená v odstavci 5 nejsou stejná, provozovatel přepravní soustavy buď přidělí nižší oznámené množství uvedené v příslušném obchodním oznámení, nebo obě obchodní oznámení zamítne. Pravidlo, které se použije, definuje provozovatel přepravní soustavy v přepravní smlouvě nebo jiné právně závazné dohodě.
7. Poskytovateli služby se nebrání v tom, aby pro účely odstavce 5 jednal jménem uživatele sítě, a to pod podmínkou předchozího souhlasu provozovatele přepravní soustavy.
8. Uživatel sítě může učinit obchodní oznámení v plynárenský den bez ohledu na to, zda tento uživatel sítě pro daný plynárenský den učinil nominaci.
9. Odstavce 1 až 8 se obdobně vztahují na provozovatele přepravní soustavy, kteří obchodují v souladu s čl. 6 odst. 3 písm. a).
KAPITOLA III
PROVOZNÍ VYROVNÁVÁNÍ
Článek 6
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy provádí vyrovnávací akce, aby:
a)
udržoval přepravní soustavu v provozních mezích;
b)
dosáhl jiné konečné denní pozice skladování v potrubí v rámci přepravní sítě, než jaká byla předpokládána na základě očekávaných dodávek a odběrů pro tento plynárenský den, a to v souladu s úsporným a účinným provozem přepravní sítě.
2. Při provádění vyrovnávacích akcí provozovatel přepravní soustavy vezme ve vztahu k vyrovnávací zóně v úvahu alespoň následující:
a)
vlastní odhady provozovatele přepravní soustavy týkající se poptávky po plynu během plynárenského dne, pro který se uvažuje o vyrovnávací akci (vyrovnávacích akcích);
b)
informace o nominaci a přidělení a měřených tocích plynu;
c)
tlak plynu v celé přepravní síti (celých přepravních sítích).
3. Provozovatel přepravní soustavy provádí vyrovnávací akce:
a)
nákupem nebo prodejem krátkodobých standardizovaných produktů v rámci obchodní platformy a/nebo
b)
využitím vyrovnávacích služeb.
4. Při provádění vyrovnávacích akcí provozovatel přepravní soustavy zohlední tyto zásady:
a)
vyrovnávací akce se provádějí nediskriminačně;
b)
vyrovnávací akce zohledňují závazek provozovatelů přepravní soustavy, podle nějž budou provozovat úspornou a účinnou přepravní síť.
Článek 7
Krátkodobé standardizované produkty
1. S krátkodobými standardizovanými produkty se obchoduje sedm dní v týdnu tak, aby byly doručeny během dne nebo den předem v souladu s použitelnými pravidly obchodní platformy, která definují provozovatel obchodní platformy a provozovatel přepravní soustavy.
2. Počáteční obchodující účastník je obchodující účastník, který předloží nabídku k obchodování v rámci obchodní platformy, a přijímající obchodující účastník je obchodující účastník, který ji přijme.
3. Je-li předmětem obchodu základní produkt:
a)
jeden obchodující účastník učiní obchodní oznámení o získání a druhý účastník učiní obchodní oznámení o odevzdání;
b)
obě obchodní oznámení uvádějí množství plynu, které je převáděno od obchodujícího účastníka, který učiní obchodní oznámení o odevzdání, k obchodujícímu účastníkovi, který učiní obchodní oznámení o získání;
c)
pokud je použito hodinové oznámené množství, uplatní se toto množství paušálně na všechny zbývající hodiny daného plynárenského dne od uvedeného počátečního okamžiku a pro všechny hodiny před tímto počátečním okamžikem se bude rovnat nule.
4. Je-li předmětem obchodu místně omezený produkt:
a)
provozovatel přepravní soustavy určí příslušné místo vstupu a výstupu nebo skupiny těchto míst, které lze použít;
b)
musí být splněny všechny podmínky stanovené v odstavci 3;
c)
počáteční obchodující účastník upraví množství plynu, které má být v daném místě vstupu dodáno do přepravní sítě nebo z ní má být v daném místě výstupu odebráno, o množství rovnající se oznámenému množství a poskytne provozovateli přepravní soustavy důkaz o tom, že množství bylo patřičně upraveno.
5. Je-li předmětem obchodu časově omezený produkt:
a)
musí být splněny podmínky stanovené v odst. 3 písm. a) a b);
b)
na hodiny v plynárenském dni od uvedeného počátečního okamžiku do uvedeného koncového okamžiku se uplatní hodinové oznámené množství a pro všechny hodiny před počátečním okamžikem a po koncovém okamžiku se množství bude rovnat nule.
6. Je-li předmětem obchodu časově i místně omezený produkt, musí být splněny podmínky stanovené v odst. 4 písm. a) a c) a v odstavci 5.
7. Při vymezování krátkodobých standardizovaných produktů provozovatelé přepravní soustavy ze sousedních vyrovnávacích zón spolupracují, aby určili příslušné produkty. O výsledku takové spolupráce informuje každý provozovatel přepravní soustavy bez zbytečného prodlení příslušné provozovatele obchodní platformy.
Článek 8
Vyrovnávací služby
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn pořídit si vyrovnávací služby pro situace, kdy krátkodobé standardizované produkty nezajistí nebo pravděpodobně nebudou schopny zajistit reakci nutnou k udržení přepravní sítě v provozních mezích, nebo pokud v obchodování s krátkodobými standardizovanými produkty chybí likvidita.
2. Pro účely provádění vyrovnávacích akcí prostřednictvím vyrovnávacích služeb provozovatel přepravní soustavy při pořizování těchto vyrovnávacích služeb zváží alespoň tyto body:
a)
jakým způsobem udrží vyrovnávací služby přepravní síť v provozních mezích;
b)
doba reakce vyrovnávacích služeb ve srovnání s dobami reakce dostupných krátkodobých standardizovaných produktů;
c)
odhadované náklady na pořízení a využití vyrovnávacích služeb ve srovnání s odhadovanými náklady na využití dostupných krátkodobých standardizovaných produktů;
d)
oblast, do které je třeba plyn dodat;
e)
požadavky provozovatele přepravní soustavy na kvalitu plynu;
f)
v jakém rozsahu může pořízení a využití vyrovnávacích služeb ovlivnit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
3. Vyrovnávací služby se pořizují tržním způsobem prostřednictvím transparentního a nediskriminačního veřejného nabídkového řízení v souladu s použitelnými vnitrostátními pravidly, zejména se dodrží tyto body:
a)
než se provozovatel přepravní soustavy zaváže uzavřít smlouvu o vyrovnávací službě, zveřejní nerestriktivní výzvu k předkládání nabídek, v níž uvede účel, rozsah a související pokyny pro účastníky nabídkového řízení, aby jim umožnil zúčastnit se nabídkového řízení;
b)
výsledky se zveřejní, aniž je tím dotčena ochrana citlivých informací obchodní povahy, a jednotlivé výsledky se sdělí každému účastníku nabídkového řízení.
4. Za zvláštních okolností může vnitrostátní regulační orgán schválit jiný transparentní a nediskriminační postup než nabídkové řízení.
5. Pokud rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu neumožňuje, aby vyrovnávací služba byla poskytována déle, nepřesáhne doba trvání vyrovnávací služby jeden rok a její počátek nastane do dvanácti měsíců od okamžiku, kdy smluvní strany přijmou daný závazek.
6. Provozovatel přepravní soustavy každoročně přezkoumá, jak jsou vyrovnávací služby využívány, aby posoudil, zda by dostupné krátkodobé standardizované produkty nesplnily provozní požadavky provozovatele přepravní soustavy lépe a zda by nebylo možné v následujícím roce využití vyrovnávacích služeb omezit.
7. Provozovatel přepravní soustavy každý rok zveřejňuje informace o pořízených vyrovnávacích službách a souvisejících vzniklých nákladech.
Článek 9
Pořadí priorit
1. Při rozhodování o tom, jakou vyrovnávací akci provede, dodržuje provozovatel přepravní soustavy zásady stanovené v čl. 6 odst. 4 a:
a)
upřednostňuje základní produkty před ostatními dostupnými krátkodobými standardizovanými produkty, kdykoli je to možné a vhodné;
b)
ostatní krátkodobé standardizované produkty využije za následujících okolností:
1)
místně omezené produkty, když je nutné změnit tok plynu v určitém místě vstupu nebo výstupu a/nebo začít od určitého období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích;
2)
časově omezené produkty, když je nutné změnit toky plynu v určitém období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích. Provozovatel přepravní soustavy využívá časově omezený produkt pouze tehdy, pokud je to úspornější a účinnější než nákup a prodej kombinace základních nebo místně omezených produktů;
3)
časově i místně omezené produkty, když je nutné změnit tok plynu v určitém místě vstupu nebo výstupu a v určitém období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích. Provozovatel přepravní soustavy využívá časově i místně omezený produkt pouze tehdy, pokud je to úspornější a účinnější než nákup a prodej kombinace místně omezených produktů;
c)
využívá vyrovnávací služby pouze tehdy, pokud krátkodobé standardizované produkty na základě posouzení dotčeného provozovatele přepravní soustavy nezajistí nebo pravděpodobně nebudou schopny zajistit reakci nutnou k tomu, aby se přepravní síť udržela v provozních mezích.
V rámci příslušných mezí daných pořadím priorit pod písmeny a) až c) zohlední provozovatel přepravní soustavy nákladovou efektivnost.
2. Kdykoli je to možné a vhodné, provozovatel přepravní soustavy při obchodování s krátkodobými standardizovanými produkty upřednostní využití vnitrodenních produktů před produkty, které jsou dostupné den předem.
3. Provozovatel přepravní soustavy může požádat vnitrostátní regulační orgán o schválení, aby mohl obchodovat v sousední vyrovnávací zóně a nechat plyn přepravovat z této vyrovnávací zóny nebo do ní, jako alternativu k obchodování se základními produkty a/nebo místně omezenými produkty ve vlastní vyrovnávací zóně (zónách). Při rozhodování o tom, zda udělí schválení, může vnitrostátní regulační orgán zvážit alternativní řešení, jak zlepšit fungování domácího trhu. Provozovatel přepravní soustavy a vnitrostátní regulační orgán každý rok znovu zváží použitelné podmínky. Využitím této vyrovnávací akce nesmí být v dotčeném místě propojení omezen přístup uživatelů sítě ke kapacitě ani možnost, aby ji využily.
4. Provozovatel přepravní soustavy každoročně zveřejňuje informace o ceně, četnosti a počtu vyrovnávacích akcí provedených v souladu se všemi požadavky stanovenými v odstavci 1 a vyrovnávacích akcí provedených v souladu s odstavcem 3.
Článek 10
Obchodní platforma
1. Za účelem pořízení krátkodobých standardizovaných produktů provozovatel přepravní soustavy obchoduje na obchodní platformě, která splňuje všechna následující kritéria:
a)
poskytuje po celý plynárenský den dostatečnou podporu jak uživatelům sítě při obchodování, tak provozovatelům přepravních soustav při vhodných vyrovnávacích akcích prostřednictvím obchodu s relevantními krátkodobými standardizovanými produkty;
b)
zajišťuje transparentní a nediskriminační přístup;
c)
poskytuje služby na základě rovného zacházení;
d)
zaručuje anonymní obchodování alespoň do okamžiku, kdy je uzavřena transakce;
e)
poskytuje podrobný přehled o stávajících nabídkách všem obchodujícím účastníkům;
f)
zaručuje, že všechny obchodní transakce jsou řádně oznámeny provozovateli přepravní soustavy.
2. Provozovatel přepravní soustavy se snaží zaručit, aby kritéria vymezená v odstavci 1 splňovala alespoň jedna obchodní platforma. Nebyl-li provozovatel přepravní soustavy schopen zajistit, aby tato kritéria splňovala alespoň jedna obchodní platforma, přijme nezbytná opatření, aby zřídil vyrovnávací platformu nebo společnou vyrovnávací platformu, jak stanoví článek 47.
3. Po uzavření každé obchodní transakce provozovatel obchodní platformy zpřístupní obchodujícím účastníkům dostatečné údaje k potvrzení obchodu.
4. Obchodující účastníci nesou odpovědnost za předkládání obchodních oznámení provozovateli přepravní soustavy, jak je to vymezeno v článku 5, pokud není odpovědnost v souladu s použitelnými pravidly obchodní platformy přidělena provozovateli obchodní platformy nebo třetí straně.
5. Provozovatel obchodní platformy:
a)
po každé obchodní transakci zveřejňuje bez zbytečného prodlení vývoj marginální prodejní nebo kupní ceny nebo
b)
poskytne informace provozovateli přepravní soustavy, pokud se provozovatel přepravní soustavy rozhodne, že zveřejní vývoj marginální prodejní nebo kupní ceny. Provozovatel přepravní soustavy tyto informace zveřejní bez zbytečného prodlení.
Pokud je v jedné vyrovnávací zóně více provozovatelů obchodních platforem, použije se písmeno b).
6. Provozovatel obchodní platformy povolí uživatelům sítě obchodovat na své obchodní platformě, pouze jsou-li oprávněni předkládat obchodní oznámení.
7. Provozovatel přepravní soustavy bez zbytečného prodlení informuje provozovatele obchodní platformy o tom, že uživatel sítě pozbyl právo činit obchodní oznámení v souladu s použitelným smluvním ujednáním, v důsledku čehož se pozastaví právo uživatele sítě obchodovat na dané obchodní platformě, aniž jsou tím dotčena jiná nápravná opatření, která by mohl mít provozovatel obchodní platformy v takovém případě podle použitelných pravidel obchodní platformy k dispozici.
Článek 11
Pobídky
1. S cílem podpořit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem může vnitrostátní regulační orgán poskytovat provozovateli přepravní soustavy pobídky, aby prováděl vyrovnávací akce účinně nebo maximalizoval provádění vyrovnávacích akcí obchodováním s krátkodobými standardizovanými produkty.
2. Provozovatel přepravní soustavy může vnitrostátnímu regulačnímu orgánu předložit ke schválení pobídkový mechanismus, který musí být v souladu s obecnými zásadami stanovenými v tomto nařízení.
3. Před předložením návrhu uvedeného v odstavci 2 může provozovatel přepravní soustavy z vlastní iniciativy nebo na žádost vnitrostátního regulačního orgánu konzultovat zúčastněné subjekty.
4. Pobídkový mechanismus:
a)
je založen na výsledcích provozovatele přepravního systému a využívá platby s vymezenou horní hranicí vyplácené provozovateli přepravní soustavy za lepší než stanovené výsledky a platby vyplácené provozovatelem za horší než stanovené výsledky, přičemž tyto výsledky se měří podle předem určených cílů, které mohou zahrnovat mimo jiné také cíle týkající se nákladů;
b)
zohledňuje prostředky, které má provozovatel přepravní soustavy k dispozici k ovlivnění výsledků;
c)
zaručuje, že jeho uplatnění přesně odráží rozdělení povinností mezi dotčenými stranami;
d)
je přizpůsoben stavu vývoje relevantního trhu s plynem, v němž má být proveden;
e)
je vnitrostátním regulačním orgánem v úzké spolupráci s provozovatelem přepravní soustavy pravidelně podrobován přezkumu, aby bylo možné vyhodnotit, kde a do jaké míry je v tomto mechanismu nutné provést změny.
KAPITOLA IV
NOMINACE
Článek 12
Obecná ustanovení
1. Množství plynu, které má být uvedeno v nominaci či renominaci, se vyjádří buď v kWh/d u denních nominací či denních renominací, nebo v kWh/h u hodinových nominací či hodinových renominací.
2. Provozovatel přepravní soustavy může od uživatelů sítě vyžadovat, aby kromě požadavků stanovených tímto nařízením poskytly další informace o nominacích a renominacích, mimo jiné včetně přesné, aktualizované a dostatečně podrobné předpovědi očekávaných dodávek a odběrů, a to podle specifických potřeb provozovatele přepravní soustavy.
3. Články 13 až 16 o nominaci a renominaci pro produkty nekoordinované kapacity se vztahují obdobně na jednotlivé nominace a renominace pro produkty koordinované kapacity. Provozovatelé přepravní soustavy spolupracují, aby v místech propojení provedli pravidla nominace a renominace pro produkty koordinované kapacity.
4. Ustanoveními čl. 15 odst. 3 a čl. 17 odst. 1 nejsou dotčena pravidla pro počáteční a koncový okamžik minimálního přerušení uvedená v článku 22 nařízení (EU) č. 984/2013.
Článek 13
Informace o nominacích a renominacích v místech propojení
Nominace a renominace poskytované uživateli sítě provozovatelům přepravních soustav ve vztahu k místům propojení obsahují alespoň tyto informace:
1)
identifikaci místa propojení;
2)
směr toku plynu;
3)
identifikaci uživatele sítě nebo popřípadě jeho vyrovnávacího portfolia;
4)
identifikaci protistrany uživatele sítě nebo popřípadě jejího vyrovnávacího portfolia;
5)
počátek a konec doby toku plynu, pro kterou se nominace či renominace překládá;
6)
plynárenský den D;
7)
množství plynu, o jehož přepravu se žádá.
Článek 14
Postup nominace v místech propojení
1. Uživatel sítě je oprávněn předložit provozovateli přepravní soustavy nominaci pro plynárenský den D nejpozději ve lhůtě pro nominaci v plynárenský den D-1. Lhůta pro nominaci je 13:00 koordinovaného světového času (UTC) (zimní čas) nebo 12:00 (letní čas) UTC v plynárenský den D-1.
2. Provozovatel přepravní soustavy zohlední poslední nominaci, kterou obdrží od uživatele sítě před uplynutím lhůty pro nominaci.
3. Provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě zprávu o potvrzeném množství, a to nejpozději ve lhůtě pro potvrzení v plynárenský den D-1. Lhůta pro potvrzení je 15:00 UTC (zimní čas) nebo 14:00 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1.
4. Provozovatelé přepravní soustavy na obou stranách místa propojení se mohou dohodnout, že nabídnou cyklus předběžné nominace, v němž:
a)
uživatelé sítě nejsou povinni předkládat oznámení;
b)
uživatelé sítě mohou předkládat provozovatelům přepravní soustavy nominace pro plynárenský den D nejpozději ve 12:00 UTC (zimní čas) nebo v 11:00 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1;
c)
provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě zprávu o zpracovaných množstvích, a to nejpozději do 12:30 UTC (zimní čas) nebo do 11:30 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1.
5. Pokud uživatel sítě ve lhůtě pro nominace nezašle platnou nominaci, příslušní provozovatelé přepravní soustavy použijí pravidlo standardní nominace, na němž se dohodnou. Platné pravidlo standardní nominace v místě propojení se zpřístupní uživatelům sítě daných provozovatelů přepravní soustavy.
Článek 15
Postup renominace v místech propojení
1. Uživatel sítě je oprávněn předkládat renominace ve lhůtě pro renominaci, která začíná bezprostředně po lhůtě pro potvrzení a končí nejdříve tři hodiny před koncem plynárenského dne D. Provozovatel přepravní soustavy zahájí cyklus renominace na začátku každé hodiny v období pro renominaci.
2. Provozovatel přepravní soustavy zohlední v cyklu renominace poslední renominaci, kterou obdrží od uživatele sítě před začátkem cyklu renominace.
3. Provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě do dvou hodin po začátku každého cyklu renominace zprávu o potvrzených množstvích. Začátek účinné změny toku plynu nastane dvě hodiny po spuštění cyklu renominace, pokud:
a)
uživatel sítě nepožádá o pozdější začátek nebo
b)
provozovatel přepravní soustavy nepovolí dřívější začátek.
4. Má se za to, že ke změně toku plynu dochází vždy na začátku každé hodiny.
Článek 16
Zvláštní ustanovení v místech propojení
1. Pokud v místě propojení existují současně denní a hodinové nominace a renominace, mohou provozovatelé přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgány (podle toho, co je vhodné) konzultovat zúčastněné strany, aby bylo možné určit, zda by měly být harmonizované nominace a renominace předkládány na obou stranách tohoto místa propojení. Při této konzultaci se vezmou v úvahu alespoň tyto body:
a)
finanční dopad na provozovatele přepravní soustavy a uživatele sítě;
b)
dopad na přeshraniční obchod;
c)
dopad na režim denního vyrovnávání v místě (místech) propojení.
2. Po této konzultaci schválí případné navržené změny vnitrostátní regulační orgány. Jakmile budou navržené změny schváleny, provozovatelé přepravní soustavy odpovídajícím způsobem pozmění stávající dohody o propojení a přepravní smlouvy či jiné právně závazné dohody a tyto změny zveřejní.
Článek 17
Zamítnutí nominace a renominace nebo změna požadovaného množství plynu v místech propojení
1. Provozovatel přepravní soustavy může zamítnout:
a)
nominaci nebo renominaci nejpozději dvě hodiny po lhůtě pro nominaci nebo začátku cyklu renominace v těchto případech:
i)
nominace/renominace nesplňuje požadavky ohledně obsahu,
ii)
je předložena jiným subjektem než uživatelem sítě,
iii)
přijetí denních nominací či renominací by vedlo k zápornému implicitnímu nominačnímu průtoku,
iv)
je překročena kapacita, která byla uživateli sítě přidělena;
b)
renominaci nejpozději dvě hodiny po začátku cyklu renominace v těchto dalších případech:
i)
renominace přesahuje kapacitu, která byla uživateli sítě přidělena pro zbývající hodiny, není-li tato renominace předložena s cílem požádat o přerušitelnou kapacitu, pokud ji provozovatel přepravní soustavy nabízí,
ii)
přijetí hodinové renominace by způsobilo očekávané změny toku plynu před koncem cyklu renominace.
2. Provozovatel přepravní soustavy nezamítne nominaci ani renominaci uživatele sítě pouze kvůli tomu, že se plánované dodávky tohoto uživatele sítě nerovnají jeho plánovaným odběrům.
3. V případě zamítnutí renominace provozovatel přepravní soustavy použije poslední potvrzené množství uživatele sítě, je-li k dispozici.
4. Aniž jsou dotčeny zvláštní podmínky vztahující se na přerušitelnou kapacitu a kapacitu podléhající pravidlům pro řízení překročení kapacity, může provozovatel přepravní soustavy v zásadě změnit množství plynu požadované v nominaci nebo renominaci pouze za mimořádných okolností a nouzového stavu, kdy je zjevně ohrožena bezpečnost a stabilita systému. Provozovatelé přepravní soustavy o takové provedené akci informují vnitrostátní regulační orgán.
Článek 18
Postup nominace a renominace v místech, kde nedochází k propojení
1. Vnitrostátní regulační orgán po konzultaci s provozovatelem přepravní soustavy určí, v kterých místech jiných než místech propojení jsou požadovány nominace a renominace, není-li to již určeno.
2. Jsou-li v místech jiných než místech propojení požadovány nominace a renominace, uplatní se tyto zásady:
a)
uživatelé sítě jsou oprávněni podávat renominace pro plynárenský den;
b)
provozovatel přepravní soustavy předložené nominace či renominace potvrdí nebo zamítne, přičemž zohlední lhůty uvedené v článku 17.
KAPITOLA V
DENNÍ VYROVNÁVACÍ POPLATKY
Článek 19
Obecná ustanovení
1. Uživatelé sítě jsou povinni uhradit denní vyrovnávací poplatky ve vztahu k jejich dennímu vyrovnávacímu množství za každý plynárenský den nebo mají nárok tyto poplatky obdržet (podle toho, co je na místě).
2. Denní vyrovnávací poplatky se ve fakturách, které provozovatel přepravní soustavy zasílá uživatelům sítě, uvedou odděleně.
3. Denní vyrovnávací poplatek odráží náklady a zohledňuje případné ceny související s vyrovnávacími akcemi provozovatele přepravní soustavy a malou cenovou úpravu uvedenou v čl. 22 odst. 6.
Článek 20
Metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku
1. Provozovatel přepravní soustavy předloží metodiku výpočtu denního vyrovnávacího poplatku, která bude použita v jeho vyrovnávací zóně, ke schválení vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
2. Po schválení se metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku zveřejní na příslušných internetových stránkách. Každá aktualizace této metodiky se včas zveřejní.
3. Metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku definuje:
a)
výpočet denního vyrovnávacího množství uvedeného v článku 21;
b)
odvození použitelné ceny uvedené v článku 22 a
c)
všechny ostatní nezbytné parametry.
Článek 21
Výpočet denního vyrovnávacího množství
1. Provozovatel přepravní soustavy vypočte pro vyrovnávací portfolio každého uživatele sítě pro každý plynárenský den denní vyrovnávací množství, přičemž použije tento vzorec:
denní vyrovnávací množství = dodávky - odběry
2. Výpočet denního vyrovnávacího množství se odpovídajícím způsobem upraví, je-li:
a)
nabízena služba flexibility prostřednictvím akumulace a/nebo
b)
zavedeno ujednání, na jehož základě uživatelé sítě poskytují plyn, včetně plynu jako věcného plnění, k pokrytí:
i)
plynu, který není zaúčtován jako odebraný ze systému, jako jsou například ztráty, chyby měření a/nebo
ii)
plyn používaný provozovatelem přepravní soustavy k provozu soustavy, například topný plyn.
3. Je-li součet dodávek provedených uživatelem sítě v plynárenském dni rovný součtu jeho odběrů v tomto plynárenském dni, je pozice uživatele sítě pro tento plynárenský den považována za vyrovnanou.
4. Pokud se součet dodávek provedených uživatelem sítě v plynárenském dni nerovná součtu jeho odběrů v tomto plynárenském dni, je pozice uživatele sítě pro tento plynárenský den považována za nevyrovnanou a uplatní se denní vyrovnávací poplatky v souladu s článkem 23.
5. Provozovatel přepravní soustavy poskytne uživateli sítě jeho počáteční a konečné denní vyrovnávací množství v souladu s článkem 37.
6. Denní vyrovnávací poplatek je založen na konečném denním vyrovnávacím množství.
Článek 22
Použitelná cena
1. Pro účely výpočtu denního vyrovnávacího poplatku stanoveného v článku 23 se použitelná cena určí takto:
a)
marginální prodejní cena, pokud je denní vyrovnávací množství kladné (tj. dodávky uživatele sítě v daném plynárenském dni přesahují jeho odběry v daný plynárenský den), nebo
b)
marginální kupní cena, pokud je denní vyrovnávací množství záporné (tj. odběry uživatele sítě v daném plynárenském dni přesahují jeho dodávky v daný plynárenský den).
2. Marginální prodejní cena a marginální kupní cena se pro každý plynárenský den vypočtou podle těchto bodů:
a)
marginální prodejní cena je nižší z těchto dvou cen:
i)
nejnižší cena při prodejích základních produktů pro daný plynárenský den, jichž se provozovatel přepravní soustavy účastní, nebo
ii)
vážená průměrná cena plynu pro daný plynárenský den snížená o malou cenovou úpravu;
b)
marginální kupní cena je vyšší z těchto dvou cen:
i)
nejvyšší cena při nákupech základních produktů pro daný plynárenský den, jichž se provozovatel přepravní soustavy účastní, nebo
ii)
vážená průměrná cena plynu pro daný plynárenský den zvýšená o malou cenovou úpravu.
3. Pro účely stanovení marginální prodejní ceny, marginální kupní ceny a vážené průměrné ceny se související obchodní transakce provádějí v rámci obchodních platforem, které jsou předem identifikovány provozovatelem přepravní soustavy a schváleny vnitrostátním regulačním orgánem. Vážená průměrná cena je vážená průměrná cena energie při obchodování se základními produkty na virtuálním obchodním bodě během jednoho plynárenského dne.
4. V případě, že ustanovení odst. 2 písm. a) a b) neumožňují odvodit marginální prodejní cenu a/nebo marginální kupní cenu, definuje se standardní pravidlo.
5. Pokud to schválí vnitrostátní regulační orgán, lze pro účely stanovení marginální prodejní ceny, marginální kupní ceny a vážené průměrné ceny zohlednit cenu místně omezených produktů, pokud to provozovatel přepravní soustavy navrhne, přičemž se náležitě zváží rozsah, v němž provozovatel přepravní soustavy místně omezené produkty využívá.
6. Malá cenová úprava:
a)
slouží jako pobídka pro uživatele sítě, aby vyrovnali své dodávky a odběry;
b)
je koncipována a uplatňována nediskriminačně, aby:
i)
neodrazovala od vstupu na trh,
ii)
nebránila rozvoji konkurenčních trhů;
c)
nepoškozuje přeshraniční obchod;
d)
nevede k tomu, že je uživatel sítě nadměrně vystaven finanční zátěži spojené s denními vyrovnávacími poplatky.
7. Hodnota malé cenové úpravy se při stanovení marginální kupní ceny a marginální prodejní ceny může lišit. Hodnota malé cenové úpravy nepřesáhne deset procent vážené průměrné ceny, pokud dotčený provozovatel přepravní soustavy nezdůvodní vnitrostátnímu regulačnímu orgánu jinou hodnotu a tato hodnota mu není schválena v souladu s článkem 20.
Článek 23
Denní vyrovnávací poplatek
1. Provozovatel přepravní soustavy vypočte denní vyrovnávací poplatky pro každého uživatele sítě vynásobením denního vyrovnávacího množství uživatele sítě použitelnou cenou stanovenou v souladu s článkem 22.
2. Denní vyrovnávací poplatky se použijí takto:
a)
pokud je denní vyrovnávací množství uživatele sítě za daný plynárenský den kladné, má se za to, že tento uživatel sítě prodal provozovateli přepravní soustavy množství plynu rovnající se dennímu vyrovnávacímu množství, a tudíž má nárok obdržet od provozovatele přepravní soustavy kredit za denní vyrovnávací poplatky, a
b)
pokud je denní vyrovnávací množství uživatele sítě za daný plynárenský den záporné, má se za to, že tento uživatel sítě koupil od provozovatele přepravní soustavy množství plynu rovnající se dennímu vyrovnávacímu množství, a tudíž je povinen zaplatit provozovateli přepravní soustavy denní vyrovnávací poplatky.
KAPITOLA VI
VNITRODENNÍ ZÁVAZKY
Článek 24
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn uplatnit vnitrodenní závazky pouze proto, aby uživatelům sítě poskytl pobídku k řízení jejich vnitrodenních pozic tak, aby byla zaručena systémová integrita jeho přepravní sítě a aby se minimalizovala potřeba provádět vyrovnávací akce.
2. Pokud se od provozovatele přepravní soustavy požaduje, aby uživatelům sítě poskytl informace, a umožnil jim tak řídit jejich expozice související s vnitrodenními pozicemi, poskytuje jim je pravidelně. Je-li to vhodné, poskytují se tyto informace na žádost, kterou každý uživatel sítě podá jednou.
Článek 25
Typy vnitrodenních závazků
Existují tři typy vnitrodenních závazků, každý z nich slouží jako pobídka pro uživatele sítě, aby dosáhl specifického cíle stanoveného v tomto článku:
1.
Celosystémový vnitrodenní závazek
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby udržovali přepravní síť v provozních mezích, a stanoví:
a)
provozní meze přepravní sítě, v nichž musí síť zůstat;
b)
akce, které mohou uživatelé sítě provádět, aby přepravní síť udrželi v provozních mezích;
c)
následné vyrovnávací akce prováděné provozovatelem přepravní soustavy v případech, kdy se hodnoty blíží k provozním mezím přepravní sítě nebo tyto meze překročily;
d)
rozdělení nákladů a/nebo příjmů mezi uživatele sítě a/nebo důsledky vyrovnávacích akcí prováděných provozovatelem přepravní soustavy pro vnitrodenní pozici těchto uživatelů sítě;
e)
související poplatek, který je založen na individuální vnitrodenní pozici uživatele sítě.
2.
Vnitrodenní závazek ohledně vyrovnávacího portfolia
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby udržovali svoji individuální pozici v průběhu plynárenského dne v předem definovaném rozmezí, a stanoví:
a)
u každého vyrovnávacího portfolia rozmezí, v němž musí toto vyrovnávací portfolio zůstat;
b)
způsob, jímž je výše uvedené rozmezí určováno;
c)
důsledky případů, kdy uživatelé sítě nezůstanou v definovaném rozmezí, a ve vhodných případech podrobnosti o tom, jak je odvozen odpovídající poplatek;
d)
související poplatek, který je založen na individuální vnitrodenní pozici uživatele sítě.
3.
Vnitrodenní závazek týkající se místa vstupu-výstupu
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby omezili tok plynu nebo kolísání toku plynu za určitých podmínek v konkrétních místech vstupu-výstupu, a stanoví:
a)
omezení toku plynu a/nebo kolísání toku plynu;
b)
místo vstupu a/nebo výstupu nebo skupiny míst vstupu a/nebo výstupu, na které se takováto omezení vztahují;
c)
podmínky, za nichž se takováto omezení uplatní;
d)
důsledky nedodržení těchto omezení.
Tento závazek doplňuje všechny ostatní dohody s konečnými zákazníky, které mimo jiné obsahují lokalizovaná specifická omezení a závazky týkající se fyzického toku plynu.
Článek 26
Požadavky na vnitrodenní závazky
1. Provozovatel přepravní soustavy může vnitrostátnímu regulačnímu orgánu navrhnout vnitrodenní závazek nebo jeho změnu. Může kombinovat prvky různých typů uvedených v článku 25 za podmínky, že návrh splňuje kritéria stanovená v odstavci 2. Právem provozovatele přepravní soustavy závazek navrhnout není dotčeno právo vnitrostátního regulačního orgánu rozhodnout z vlastního podnětu.
2. Každý vnitrodenní závazek splňuje tato kritéria:
a)
vnitrodenní závazek a související vnitrodenní poplatek, pokud existuje, zbytečně nebrání přeshraničnímu obchodu a nebrání novým uživatelům sítě ve vstupu na příslušný trh;
b)
vnitrodenní závazek se uplatní pouze v případě, kdy jsou uživatelům sítě poskytnuty odpovídající informace předtím, než je v souvislosti s jejich dodávkami a/nebo odběry uplatněn potenciální vnitrodenní poplatek, a pokud mají přiměřené prostředky k tomu, aby mohli řídit svoji expozici;
c)
hlavní náklady, které uživatelům sítě vzniknou v souvislosti s vyrovnávacími závazky, se týkají jejich pozice na konci plynárenského dne;
d)
vnitrodenní poplatky co nejvíce odrážejí náklady, které vzniknou provozovateli přepravní soustavy při provádění souvisejících vyrovnávacích akcí;
e)
vnitrodenní závazek nevede k tomu, že se uživatelé sítě během plynárenského dne na základě finančního vypořádání dostanou na nulovou pozici;
f)
přínosy plynoucí ze zavedení vnitrodenního závazku z hlediska úsporného a účinného provozu přepravní sítě převažují nad potenciálními negativními dopady tohoto závazku včetně dopadů na likviditu obchodů na virtuálním obchodním bodě.
3. Provozovatel přepravní soustavy může pro různé kategorie míst vstupu nebo výstupu navrhnout různé vnitrodenní závazky, aby různým kategoriím uživatelů sítě poskytl lepší pobídky, a zabránil tak křížovým subvencím. Právem provozovatele přepravní soustavy závazek navrhnout není dotčeno právo vnitrostátního regulačního orgánu rozhodnout z vlastního podnětu.
4. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje zúčastněné strany včetně vnitrostátních regulačních orgánů, dotčených provozovatelů distribuční soustavy a provozovatelů přepravní soustavy v sousedních vyrovnávacích zónách v otázce vnitrodenního závazku, který hodlá zavést, včetně metodiky a předpokladů použitých k dosažení závěru, že závazek splňuje kritéria stanovená v odstavci 2.
5. Na základě konzultací vypracuje provozovatel přepravní soustavy doporučení, které obsahuje dokončený návrh a analýzu:
a)
nezbytnosti vnitrodenního závazku, přičemž se zohlední vlastnosti přepravní sítě a flexibilita, kterou má provozovatel přepravní soustavy k dispozici prostřednictvím nákupu či prodeje krátkodobých standardizovaných produktů nebo využití vyrovnávacích služeb v souladu s kapitolou III;
b)
dostupných informací, které uživatelům sítě umožňují včasným způsobem řídit své vnitrodenní pozice;
c)
očekávaného finančního dopadu na uživatele sítě;
d)
vlivu na vstup nových uživatelů sítě na relevantní trh včetně jakéhokoli zbytečného nepříznivého dopadu na tento vstup;
e)
vlivu na přeshraniční obchod včetně potenciálního dopadu na vyrovnávání v sousedních vyrovnávacích zónách;
f)
dopadu na krátkodobý velkoobchodní trh s plynem a na jeho likviditu;
g)
nediskriminační povahy vnitrodenního závazku.
6. Provozovatel přepravní soustavy předloží doporučení vnitrostátnímu regulačnímu orgánu, aby tento orgán mohl návrh postupem podle článku 27 schválit. Provozovatel přepravní soustavy tento dokument s doporučením současně zveřejní, přičemž dodrží veškeré závazky ohledně důvěrnosti, jimiž je vázán, a zašle jej pro informaci síti ENTSOG.
Článek 27
Rozhodování vnitrostátních regulačních orgánů
1. Do šesti měsíců po obdržení úplného dokumentu s doporučením vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí. Při rozhodování o tom, zda navržený vnitrodenní závazek schválí, vnitrostátní regulační orgán posoudí, zda tento vnitrodenní závazek splňuje kritéria stanovená v čl. 26 odst. 2.
2. Než vnitrostátní regulační orgán odůvodněné rozhodnutí přijme, vede konzultace s vnitrostátními regulačními orgány v sousedních členských státech a zohlední jejich stanoviska. Vnitrostátní regulační orgány v sousedních členských státech si mohou v souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 713/2009 k rozhodnutí uvedenému v odstavci 1 vyžádat stanovisko od agentury.
Článek 28
Stávající vnitrodenní závazky
Pokud má provozovatel přepravní soustavy ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost vnitrodenní závazek (závazky), tento provozovatel přepravní soustavy do šesti měsíců od tohoto data provede postup stanovený v čl. 26 odst. 5 až 7 a předloží vnitrodenní závazek (závazky) vnitrostátnímu regulačnímu orgánu ke schválení v souladu s článkem 27, aby jej (je) mohl nadále využívat.
KAPITOLA VII
UJEDNÁNÍ OHLEDNĚ NEUTRALITY
Článek 29
Zásady neutrality
1. Provozovateli přepravní soustavy nevzniknou platbou a přijetím denních vyrovnávacích poplatků, vnitrodenních poplatků, poplatků za vyrovnávací akce a jiných poplatků týkajících se jeho vyrovnávacích činností, kterými se rozumí všechny činnosti prováděné provozovatelem přepravní soustavy za účelem splnění povinností stanovených v tomto nařízení, žádné zisky ani ztráty.
2. Provozovatel přepravní soustavy přenese na uživatele sítě:
a)
jakékoli náklady a příjmy spojené s denními vyrovnávacími poplatky a vnitrodenními poplatky;
b)
jakékoli náklady a příjmy plynoucí z vyrovnávacích akcí provedených v souladu s článkem 9, pokud vnitrostátní regulační orgán nemá na základě použitelných vnitrostátních předpisů za to, že tyto náklady a příjmy vznikly neefektivním způsobem. Tato úvaha je založena na posouzení, které:
i)
prokazuje, do jaké míry mohl provozovatel přepravní soustavy rozumně zmírnit náklady, které mu vznikly při provádění vyrovnávací akce, a
ii)
se provádí s ohledem na informace, čas a nástroje, které měl provozovatel přepravní soustavy k dispozici v okamžiku, kdy se rozhodl provést vyrovnávací akci;
c)
jakékoli další náklady a příjmy související s vyrovnávacími činnostmi provedenými provozovatelem přepravní soustavy, pokud vnitrostátní regulační orgán nepovažuje na základě použitelných vnitrostátních předpisů tyto náklady a příjmy za vzniklé neefektivně.
3. Pokud je poskytnuta pobídka k účinnému provádění vyrovnávacích akcí, souhrnná finanční ztráta se omezí na neefektivně vzniklé náklady a příjmy provozovatele přepravní soustavy.
4. Provozovatelé přepravní soustavy zveřejňují příslušné údaje o souhrnných poplatcích uvedených v odstavci 1 a souhrnné poplatky za neutralitu vyrovnávání alespoň stejně často, jako jsou tyto poplatky fakturovány uživatelům sítě, ale ne méně než jednou za měsíc.
5. Bez ohledu na odstavce 1 a 2 se na provozovatele přepravní soustavy může při vyrovnávání vztahovat pobídkový mechanismus uvedený v článku 11.
Článek 30
Peněžní toky týkající se neutrality vyrovnávání
1. Poplatek za neutralitu vyrovnávání je hrazen dotčeným uživatelem sítě nebo dotčenému uživateli sítě.
2. Vnitrostátní regulační orgán stanoví nebo schválí a zveřejní metodiku výpočtu poplatků za neutralitu vyrovnávání a jejich rozdělení mezi uživatele sítě a pravidla řízení úvěrového rizika.
3. Poplatek za neutralitu vyrovnávání je úměrný rozsahu, v němž uživatel sítě využívá relevantní místa vstupu nebo výstupu nebo přepravní síť.
4. Poplatek za neutralitu vyrovnávání se ve faktuře pro uživatele sítě uvede odděleně a k faktuře se připojí dostatečné podpůrné informace definované v metodice uvedené v odstavci 2.
5. Použije-li se informační model podle varianty 2 a poplatek za neutralitu vyrovnávání se tedy může zakládat na předpovědi nákladů a příjmů, provozovatel přepravní soustavy v metodice výpočtu poplatků za neutralitu vyrovnávání stanoví pravidla pro oddělený poplatek za neutralitu vyrovnávání ve vztahu k odběrům neměřeným denně.
6. Je-li to vhodné, může metodika provozovatele přepravní soustavy pro výpočet poplatků za neutralitu vyrovnávání stanovit pravidla pro rozdělení složek poplatku za neutralitu vyrovnávání a následné rozdělení odpovídajících částek mezi uživatele sítě, aby se snížily křížové subvence.
Článek 31
Opatření pro řízení úvěrového rizika
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn přijmout nezbytná opatření a uložit uživatelům sítě patřičné smluvní požadavky, včetně záruk finanční bezpečnosti, aby zmírnil dopady v případě, kdy uživatel sítě neuhradí poplatky uvedené v článcích 29 a 30.
2. Smluvní požadavky vycházejí ze zásady transparentnosti a rovného zacházení, jsou úměrné účelu a definované v metodice uvedené v čl. 30 odst. 2.
3. V případě, že uživatel sítě poplatky nezaplatí, provozovatel přepravní soustavy nenese odpovědnost za vzniklou ztrátu, pokud byla řádně provedena opatření a požadavky uvedené v odstavcích 1 a 2, a takováto ztráta se získá zpět v souladu s metodikou uvedenou v čl. 30 odst. 2.
KAPITOLA VIII
POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
Článek 32
Informační závazky provozovatelů přepravní soustavy vůči uživatelům sítě
Informace, které provozovatelé přepravní soustavy poskytují uživatelům sítě, odkazují na:
1)
celkový stav přepravní sítě v souladu s bodem 3.4 odst. 5 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009;
2)
vyrovnávací akce provozovatele přepravní soustavy uvedené v kapitole III;
3)
dodávky a odběry uživatele sítě pro plynárenský den uvedené v článcích 33 až 42.
Článek 33
Obecná ustanovení
1. Neposkytuje-li již provozovatel přepravní soustavy informace podle bodu 3.1.2. přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009, poskytuje provozovatel přepravní soustavy veškeré informace uvedené v článku 32 následujícím způsobem:
a)
na internetových stránkách provozovatele přepravní soustavy nebo v jiném systému, který poskytuje informace v elektronickém formátu;
b)
bezplatně k dispozici uživatelům sítě;
c)
snadno použitelné;
d)
jasné, kvantifikovatelné a snadno dostupné;
e)
poskytované nediskriminačně;
f)
uvedené v konzistentních jednotkách, a to buď v kWh nebo kWh/d a kWh/h;
g)
v úředním jazyce (jazycích) členského státu a v angličtině.
2. Pokud nelze z měřicího přístroje získat změřené množství, lze použít zástupnou hodnotu. Tato zástupná hodnota se použije jako alternativní reference bez jakékoli další záruky ze strany provozovatele přepravní soustavy.
3. Poskytnutí přístupu k informacím není vykládáno tak, že je tím poskytnuta jiná specifická záruka než záruka ohledně dostupnosti těchto informací v definovaném formátu a s využitím definovaného nástroje, například internetové stránky či adresy, a záruka ohledně souvisejícího přístupu uživatelů sítě k těmto informacím za běžných podmínek užívání. Provozovatelé přepravní soustavy nejsou za žádných okolností povinni poskytovat další záruku, zejména pokud jde o informační systém uživatelů sítě.
4. Vnitrostátní regulační orgán rozhodne o jednom informačním modelu pro každou zónu vyrovnávání. Pro poskytování informací o dodávkách a výstupech měřených v průběhu dne se uplatní stejná pravidla na všechny modely.
5. Ve vyrovnávacích zónách, u nichž se po vstupu tohoto nařízení v platnost žádá o použití informačního modelu podle varianty 2, provede provozovatel přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgán, podle toho, co je na místě, předběžnou tržní konzultaci.
Článek 34
Dodávky a odběry měřené v průběhu dne
1. U dodávek do vyrovnávací zóny a odběrů z vyrovnávací zóny měřených v průběhu dne, u nichž se množství přidělené uživateli sítě rovná jeho potvrzenému množství, není provozovatel přepravní soustavy povinen poskytnout jiné informace než potvrzené množství.
2. U dodávek do vyrovnávací zóny a odběrů z vyrovnávací zóny měřených v průběhu dne, u nichž se množství přidělené uživateli sítě nerovná jeho potvrzenému množství, poskytne provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D uživatelům sítě přinejmenším dvě aktualizace jejich měřených toků alespoň pro souhrnné dodávky a odběry měřené v průběhu dne, přičemž si zvolí jednu z následujících dvou možností:
a)
každá aktualizace se vztahuje na toky plynu od počátku tohoto plynárenského dne D nebo
b)
každá aktualizace se vztahuje na přírůstkové plynárenské toky po toku, který byl vykázán v předchozí aktualizaci.
3. První aktualizace pokrývají alespoň čtyři hodiny toku plynu v plynárenském dni D. Tyto aktualizace budou poskytnuty bez zbytečného prodlení, nejdéle však do čtyř hodin po toku plynu a nejpozději do 17:00 UTC (zimní čas) nebo do 16:00 UTC (letní čas).
4. Doba poskytnutí druhé aktualizace se definuje po schválení vnitrostátním regulačním orgánem a provozovatel přepravní soustavy ji zveřejní.
5. Provozovatel přepravní soustavy může uživatele sítě požádat, aby uvedli, ke kterým informacím uvedeným v odstavci 2 mají přístup. Na základě obdržených odpovědí tento provozovatel přepravní soustavy poskytne uživateli sítě v souladu s odstavci 2 až 4 tu část informací, ke které nemá přístup.
6. Pokud není provozovatel přepravní soustavy odpovědný za přidělení množství plynu uživatelům sítě v rámci procesu přidělování, poskytne odchylně od odstavce 2 v daný plynárenský den D nejméně dvakrát za plynárenský den D alespoň informace o souhrnných dodávkách a odběrech.
Článek 35
Odběry měřené denně
1. Je-li uplatněn informační model podle varianty 1, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D poskytne uživateli sítě přinejmenším dvě aktualizace jejich přídělů měřených toků alespoň pro souhrnné odběry měřené denně, přičemž si zvolí jednu z následujících dvou možností:
a)
každá aktualizace se vztahuje na toky plynu od počátku tohoto plynárenského dne D nebo
b)
každá aktualizace se vztahuje na přírůstkové plynárenské toky po toku, který byl vykázán v předchozí aktualizaci.
2. Každá aktualizace je poskytnuta do dvou hodin po konci závěrečné hodiny toků plynu.
Článek 36
Odběry neměřené denně
1. Použije-li se informační model podle základního scénáře:
a)
v plynárenský den D-1 poskytne provozovatel přepravní soustavy uživatelům sítě předpověď jejich odběrů neměřených denně pro plynárenský den D, a to nejpozději do 12:00 UTC (zimní čas) nebo 11:00 UTC (letní čas);
b)
v plynárenský den D poskytne provozovatel přepravní soustavy uživatelům sítě alespoň dvě aktualizace předpovědi jejich odběrů neměřených denně.
2. První aktualizace se poskytne nejpozději do 13:00 UTC (zimní čas) nebo 12:00 UTC (letní čas).
3. Doba poskytnutí druhé aktualizace se definuje po schválení vnitrostátním regulačním orgánem a provozovatel přepravní soustavy ji zveřejní. Tato aktualizace vezme v úvahu:
a)
přístup ke krátkodobým standardizovaným produktům na obchodní platformě;
b)
přesnost předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně ve srovnání s dobou jejího poskytnutí;
c)
dobu, kdy končí období renominace stanovené v čl. 15 odst. 1;
d)
dobu první aktualizace předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně.
4. Použije-li se informační model podle varianty 1, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D poskytne uživatelům sítě alespoň dvě aktualizace jejich přídělů měřených toků alespoň pro souhrnné odběry neměřené denně, jak to uvádí článek 35.
5. Použije-li se informační model podle varianty 2, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D-1 poskytne uživatelům sítě předpověď jejich odběrů neměřených denně pro plynárenský den D uvedenou v odst. 1 písm. a).
Článek 37
Dodávky a odběry po plynárenském dni
1. Nejpozději do konce plynárenského dne D + 1 poskytne provozovatel přepravní soustavy každému uživateli sítě počáteční příděl pro jeho dodávky a odběry na plynárenský den D a počáteční denní vyrovnávací množství.
a)
Pro informační modely podle základního scénáře a varianty 1 se přidělí všechen plyn dodaný do distribuční soustavy;
b)
pro informační model podle varianty 2 se odběry neměřené denně rovnají předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně poskytnuté den předem;
c)
pro informační model podle varianty 1 se počáteční příděl a počáteční denní vyrovnávací množství považuje za konečný příděl a konečné denní vyrovnávací množství.
2. Pokud se uplatní prozatímní opatření uvedené v článcích 47 až 51, lze v případě, že není technicky a provozně možné splnit odstavec 1, poskytnout počáteční příděl a počáteční denní vyrovnávací množství do tří plynárenských dnů po plynárenském dni D.
3. Ve lhůtě definované v použitelných vnitrostátních předpisech poskytne provozovatel přepravní soustavy každému uživateli sítě konečný příděl pro jeho dodávky a odběry a konečné denní vyrovnávací množství.
Článek 38
Analýza přínosů a nákladů
1. Do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost provozovatel přepravní soustavy posoudí náklady a přínosy spojené se:
a)
zvýšením četnosti poskytování informací uživatelům sítě;
b)
zkrácením souvisejících lhůt pro poskytování informací;
c)
zlepšením přesnosti poskytovaných informací.
Tato analýza nákladů a přínosů uvádí rozdělení nákladů a přínosů mezi jednotlivé kategorie dotčených stran.
2. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje toto posouzení se zúčastněnými stranami ve spolupráci s provozovateli distribuční soustavy, pokud se posouzení těchto provozovatelů týká.
3. Na základě výsledků konzultace vnitrostátní regulační orgán rozhodne o relevantních změnách v poskytování informací.
Článek 39
Informační závazky provozovatelů distribuční soustavy a stran provádějících předpověď vůči provozovateli přepravní soustavy
1. Každý provozovatel distribuční soustavy související s vyrovnávací zónou a každá strana provádějící předpověď poskytnou provozovateli přepravní soustavy v příslušné vyrovnávací zóně informace nezbytné pro poskytování informací uživatelům sítě podle tohoto nařízení. Tyto informace zahrnují dodávky do distribuční soustavy a odběry z ní bez ohledu na to, zda je daná soustava součástí uvedené vyrovnávací zóny, či nikoli.
2. Informace, jejich formát a postup jejich poskytování definují společně provozovatel přepravní soustavy, provozovatel distribuční soustavy a strana provádějící předpověď, podle toho, co je vhodné, aby zaručili, že provozovatel přepravní soustavy poskytuje uživatelům sítě informace náležitě a v souladu s touto kapitolou, a zejména s kritérii stanovenými v čl. 33 odst. 1.
3. Tyto informace jsou provozovateli přepravní soustavy poskytovány ve stejném formátu, jaký vymezují použitelné vnitrostátní předpisy, a musí být v souladu s formátem, který provozovatel přepravní soustavy používá k poskytování informací uživatelům sítě.
4. Vnitrostátním regulační orgán může požádat provozovatele přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy a stranu provádějící předpověď, aby navrhli pobídkový mechanismus pro poskytování přesné předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně, který bude splňovat kritéria stanovená pro provozovatele přepravní soustavy v čl. 11 odst. 4.
5. Po předchozí konzultaci s dotčenými provozovateli přepravní soustavy a provozovateli distribuční soustavy vnitrostátní regulační orgán jmenuje stranu provádějící předpověď ve vyrovnávací zóně. Strana provádějící předpověď odpovídá za vytváření předpovědí denně neměřených odběrů uživatele sítě a případně následného přidělení přepravujícímu subjektu. Může se jednat o provozovatele přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy nebo o třetí stranu.
Článek 40
Informační závazky provozovatele distribuční soustavy vůči provozovateli přepravní soustavy
Provozovatel distribuční soustavy poskytuje provozovateli přepravní soustavy informace o dodávkách do distribuční soustavy a odběrech z ní měřených v průběhu dne a měřených denně v souladu s požadavky na informace stanovenými v čl. 34 odst. 2 až 6 a článcích 35 a 37. Tyto informace se poskytují provozovateli přepravní soustavy tak, aby měl tento provozovatel dostatek času na to, aby je poskytl uživatelům sítě.
Článek 41
Informační závazky provozovatele distribuční soustavy vůči straně provádějící předpověď
1. Provozovatelé distribuční soustavy jsou odpovědní za to, aby byly straně provádějící předpověď poskytovány dostatečné a aktualizované informace pro účely uplatnění metodiky pro předpověď odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně stanovené v čl. 42 odst. 2. Tyto informace se poskytují včas v souladu se lhůtami definovanými stranou provádějící předpověď podle jejích potřeb.
2. Odstavec 1 se obdobně vztahuje na variantu 1.
Článek 42
Informační závazky strany provádějící předpověď vůči provozovateli přepravní soustavy
1. Strana provádějící předpověď poskytuje provozovateli přepravní soustavy předpovědi denně neměřených odběrů uživatele sítě a následných přídělů v souladu s požadavky na informace stanovenými v článcích 36 a 37. Tyto informace se poskytují provozovateli přepravní soustavy tak, aby měl tento provozovatel dostatek času na to, aby je poskytl uživatelům sítě, a v případě předpovědí denně neměřených odběrů prováděných uživatelem sítě, jež jsou poskytovány den předem a v průběhu dne, nejpozději hodinu před uplynutím lhůt uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. a) a b), pokud se provozovatel přepravní soustavy a strana provádějící předpověď nedohodnou na pozdějším termínu, který poskytne provozovateli přepravní soustavy dostatek času na to, aby tyto informace předal uživatelům sítě.
2. Metodika předpovědi odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně je založena na statistickém modelu poptávky, v němž je každému odběru neměřenému denně přidělen zátěžový profil a který sestává ze vzorce pro kolísání poptávky po plynu v závislosti na proměnných, např. teplotě, dni v týdnu, typu zákazníka a období dovolených a prázdnin. Metodika je před přijetím předmětem konzultací.
3. Strana provádějící předpověď zveřejňuje alespoň každé dva roky zprávu o přesnosti předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně.
4. Je-li to vhodné, provozovatelé přepravní soustavy poskytují údaje o tocích plynu tak, aby strana provádějící předpověď měla dostatek času na splnění svých závazků podle tohoto článku.
5. Odstavce 2 až 4 se obdobně vztahují na variantu 1.
KAPITOLA IX
SLUŽBA FLEXIBILITY PROSTŘEDNICTVÍM AKUMULACE
Článek 43
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy může uživatelům sítě nabízet službu flexibility prostřednictvím akumulace poté, co vnitrostátní regulační orgán schválí příslušné podmínky.
2. Podmínky vztahující se na službu flexibility prostřednictvím akumulace jsou v souladu s odpovědností uživatele sítě spočívající ve vyrovnávání jeho dodávek a odběrů během plynárenského dne.
3. Služba flexibility prostřednictvím akumulace se omezí na úroveň flexibility prostřednictvím akumulace, která je v přepravní síti k dispozici a u které se má podle hodnocení vypracovaného dotčeným provozovatelem přepravní soustavy za to, že není požadována k provádění vlastní přepravní funkce potrubí.
4. Plyn, který uživatelé sítě v rámci této služby dodávají do přepravní sítě nebo který z ní odebírají, se zohlední při výpočtu jejich denního vyrovnávacího množství.
5. Mechanismus pro neutralitu stanovený v kapitole VII se na službu flexibility prostřednictvím akumulace nevztahuje, pokud vnitrostátní regulační orgán nerozhodne jinak.
6. Uživatelé sítě informují dotčeného provozovatele přepravní soustavy o využití služby flexibility prostřednictvím akumulace tím, že předloží nominace a renominace.
7. Provozovatel přepravní soustavy nemusí od uživatelů sítě vyžadovat, aby předložili nominace a renominace uvedené v odstavci 6 v případě, že absence takového oznámení neomezuje rozvoj krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a provozovatel přepravní soustavy má dostatek informací, aby zajistil přesný příděl pro využití služby flexibility prostřednictvím akumulace následující plynárenský den.
Článek 44
Podmínky poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace
1. Službu flexibility prostřednictvím akumulace lze poskytovat pouze tehdy, jsou-li splněna všechna tato kritéria:
a)
provozovatel přepravní soustavy nepotřebuje pro účely poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace uzavřít žádnou smlouvu s jakýmkoli dalším provozovatelem infrastruktury, např. provozovatelem skladovacího zařízení nebo provozovatelem zařízení LNG;
b)
příjmy, které provozovateli přepravní soustavy plynou z poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace, se přinejmenším rovnají nákladům, které vznikly nebo mají při poskytování této služby vzniknout;
c)
služba flexibility prostřednictvím akumulace je nabízena transparentním a nediskriminačním způsobem a může být nabízena prostřednictvím mechanismů hospodářské soutěže;
d)
provozovatel přepravní soustavy neúčtuje uživateli sítě přímé ani nepřímé poplatky za jakékoli náklady, které při poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace vzniknou, pokud tak není uvedeno ve smlouvě uzavřené s tímto uživatelem sítě, a
e)
poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace nemá nepříznivý vliv na přeshraniční obchod.
2. Provozovatel přepravní soustavy dá před poskytováním služby flexibility prostřednictvím akumulace přednost snížení vnitrodenních závazků.
KAPITOLA X
PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
Článek 45
Prozatímní opatření: obecná ustanovení
1. Pokud krátkodobý velkoobchodní trh s plynem postrádá dostatečnou likviditu, provozovatelé přepravní soustavy provedou vhodná prozatímní opatření uvedená v článcích 47 až 50. Vyrovnávací akce prováděné provozovatelem přepravní soustavy v případě prozatímních opatření v co největší míře podporují likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
2. Využitím prozatímního opatření není dotčeno provádění jiných prozatímních opatření, ať alternativně, nebo dodatečně, a to za předpokladu, že cílem těchto opatření je podpora hospodářské soutěže a likvidity krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a že jsou tato opatření v souladu s obecnými zásadami stanovenými v tomto nařízení.
3. Prozatímní opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 vypracuje a provádí každý provozovatel přepravní soustavy v souladu se zprávou uvedenou v čl. 46 odst. 1 schválenou vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s postupem stanoveným v článku 46.
4. Zpráva stanoví ukončení prozatímních opatření nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 46
Prozatímní opatření: výroční zpráva
1. Pokud provozovatel přepravní soustavy předpokládá, že provede prozatímní opatření nebo bude pokračovat v jejich provádění, vypracuje zprávu, v níž upřesní:
a)
popis stavu vývoje a likvidity krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem v době vypracování zprávy, a to mimo jiné včetně následujících informací, má-li je provozovatel přepravní soustavy k dispozici:
i)
počet transakcí uzavřených na virtuálním obchodním bodě a počet transakcí obecně,
ii)
rozpětí nabídek k prodeji a koupi a objemy nabídek,
iii)
počet účastníků, kteří mají přístup ke krátkodobému velkoobchodnímu trhu s plynem,
iv)
počet účastníků, kteří byli v určitém období aktivní na krátkodobém velkoobchodním trhu s plynem;
b)
prozatímní opatření, která mají být uplatněna;
c)
důvody uplatnění prozatímních opatření:
i)
vysvětlení, proč jsou prozatímní opatření nutná kvůli stavu vývoje krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem uvedeného v písmeni b),
ii)
posouzení, jak prozatímní opatření zvýší likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
d)
identifikaci kroků, které budou přijaty k odstranění prozatímních opatření, včetně kritérií pro provedení těchto kroků a posouzení souvisejícího harmonogramu.
2. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje návrh zprávy se zúčastněnými subjekty.
3. Po konzultaci předloží provozovatel přepravní soustavy zprávu vnitrostátnímu regulačnímu orgánu ke schválení. První zpráva se předloží do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost a následné zprávy, které ji v případě nutnosti aktualizují, se předkládají ročně.
4. Vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí do šesti měsíců po obdržení kompletní zprávy. Toto rozhodnutí se neprodleně oznámí agentuře a Komisi. Při rozhodování o tom, zda zprávu schválí, posoudí vnitrostátní regulační orgán její dopad na harmonizaci vyrovnávacích režimů, usnadnění integrace trhu, zaručení nediskriminace, účinné hospodářské soutěže a efektivního fungování trhu s plynem.
5. Použije se postup podle čl. 27 odst. 2.
Článek 47
Vyrovnávací platforma
1. Pokud krátkodobý velkoobchodní trh s plynem postrádá nebo podle očekávání bude postrádat dostatečnou likviditu nebo nelze-li na tomto trhu rozumným způsobem pořídit časově omezené a místně omezené produkty požadované provozovatelem přepravní soustavy, zřídí se vyrovnávací platforma, aby mohl provozovatel přepravní soustavy provádět vyrovnávání.
2. Provozovatelé přepravní soustavy zváží, zda lze zřídit společnou vyrovnávací platformu pro sousední vyrovnávací zóny v rámci spolupráce mezi provozovateli přepravní soustavy nebo v případech, kdy je k dispozici dostatečná kapacita pro propojení a takováto společná vyrovnávací platforma je považována za účinnou. Je-li zřízena společná vyrovnávací platforma, provozují ji dotčení provozovatelé přepravní soustavy.
3. Pokud se situace popsaná v odstavci 1 po pěti letech zásadně nezměnila, může vnitrostátní regulační orgán, aniž je dotčen čl. 45 odst. 4 a poté, co je předložena příslušná změna zprávy, rozhodnout, že vyrovnávací platforma bude nadále v provozu po další období nejvýše pěti let.
Článek 48
Alternativa k vyrovnávací platformě
Pokud může provozovatel přepravní soustavy prokázat, že v důsledku nedostatečné kapacity pro propojení dvou vyrovnávacích zón nemůže vyrovnávací platforma zvýšit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a provozovateli přepravní soustavy neumožňuje, aby prováděl účinné vyrovnávací akce, může se schválením vnitrostátního regulačního orgánu použít alternativu, například vyrovnávací služby. Je-li taková alternativa použita, určí se podmínky následných smluvních ujednání, použitelné ceny a doba trvání.
Článek 49
Prozatímní vyrovnávací poplatek
1. Je-li nutné provést prozatímní opatření uvedená v článku 45, lze odvozenou cenu vypočítat v souladu se zprávou uvedenou v článku 46, která nahradí metodiku výpočtu denního vyrovnávacího poplatku.
2. V takovém případě lze odvozenou cenu založit na regulované ceně, zástupné tržní ceně nebo ceně odvozené z obchodů v rámci vyrovnávací platformy.
3. Zástupná tržní cena co možná nejvíce splňuje podmínky stanovené v čl. 22 odst. 6. Při koncipování této zástupné tržní ceny se zváží možná rizika manipulace s trhem.
Článek 50
Přípustná odchylka
1. Přípustné odchylky lze uplatnit pouze v případě, že uživatelé sítě nemají přístup:
a)
ke krátkodobému velkoobchodnímu trhu s plynem, jenž má dostatečnou likviditu;
b)
k plynové kapacitě nutné k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce nebo
c)
k dostatečným informacím o svých dodávkách a odběrech.
2. Přípustné odchylky se uplatní:
a)
ve vztahu k dennímu vyrovnávacímu množství uživatelů sítě;
b)
transparentně a nediskriminačně;
c)
pouze v nezbytném rozsahu a po minimální nutnou dobu.
3. Uplatnění přípustných odchylek může snížit finanční expozici uživatele sítě marginální prodejní ceně nebo marginální kupní ceně ve vztahu k celému dennímu vyrovnávacímu množství uživatele sítě za plynárenský den nebo k jeho části.
4. Úrovní přípustné odchylky je maximální množství plynu, které má každý uživatel sítě koupit nebo prodat za váženou průměrnou cenu. Pokud existuje zbývající množství plynu, které představuje denní vyrovnávací množství každého uživatele sítě, jež přesahuje úroveň přípustné odchylky, prodá se nebo koupí za marginální prodejní nebo marginální kupní cenu.
5. Koncepce úrovně přípustné odchylky:
a)
odráží flexibilitu přepravní sítě a potřeby uživatele sítě;
b)
odráží úroveň rizika, jemuž je uživatel sítě vystaven při vyrovnávání svých dodávek a odběrů;
c)
nebrzdí rozvoj krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem;
d)
nevede ke zbytečně nadměrnému zvýšení nákladů provozovatele přepravní soustavy na vyrovnávací akce.
6. Úroveň přípustné odchylky se vypočte na základě dodávek a odběrů každého uživatele sítě pro každý plynárenský den, přičemž se vyloučí obchody na virtuálním obchodním bodě. Dílčí kategorie se definují podle použitelných vnitrostátních předpisů.
7. Úroveň přípustné odchylky použitelná na odběr neměřený denně definovaná podle použitelných vnitrostátních předpisů je založena na rozdílu mezi relevantní předpovědí odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně a přídělem pro odběr neměřený denně.
8. Úroveň přípustné odchylky může zahrnovat složku vypočtenou s ohledem na uplatnění odchylky v předpovědi odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně, jež představuje množství, o které příslušná předpověď:
a)
přesahuje příděl pro odběr neměřený denně v případě, že je denní vyrovnávací množství kladné;
b)
je nižší než příděl pro odběr neměřený denně v případě, že je denní vyrovnávací množství záporné.
KAPITOLA XI
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 51
Uvolnění nadbytečné flexibility provozovatele přepravní soustavy
1. Pokud dlouhodobé smlouvy o pořizování flexibility platné v den vstupu tohoto nařízení v platnost udělují provozovateli přepravní soustavy právo odebírat či dodávat konkrétní objemy plynu, snaží se provozovatel přepravní soustavy tato množství flexibility snížit.
2. Při určování množství nadbytečné flexibility, která je k dispozici pro dodávku a odběr na základě platné dlouhodobé smlouvy, zohlední provozovatel přepravní soustavy využití krátkodobých standardizovaných produktů.
3. Nadbytečnou flexibilitu lze uvolnit buď:
a)
podle podmínek stávající smlouvy, pokud obsahuje ustanovení, která povolují snížit množství plynu, k němuž se vztahuje závazek, a/nebo stávající smlouvu ukončit, nebo
b)
pokud takováto smluvní práva neexistují:
i)
smlouva zůstává v platnosti, dokud není ukončena podle použitelných podmínek,
ii)
smluvní strany zváží dodatečná ujednání, aby bylo možné uvolnit zpět na trh nadbytečný plyn, který není požadován pro vyrovnávací účely, čímž by se ostatním uživatelům sítě zpřístupnilo větší množství flexibility.
4. Pokud platná smlouva stanoví snížení flexibility o množství, která jsou v souladu s dostupným nadbytečným množstvím, provozovatel přepravní soustavy sníží tuto flexibilitu, jakmile je to po vstupu tohoto nařízení v platnost rozumně možné nebo jakmile lze stanovit, že existuje nadbytečné množství.
5. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje se zúčastněnými stranami konkrétní návrhy, které mají být provedeny jako prozatímní opatření pro uvolnění nadbytečné flexibility na základě platné dlouhodobé smlouvy.
6. Provozovatelé přepravní soustavy zveřejní informace o vyrovnávacích akcích, které podnikli na základě platné dlouhodobé smlouvy.
7. Vnitrostátní regulační orgán může stanovit cíle pro podíl, o nějž by se tyto dlouhodobé smlouvy měly snížit, aby se zvýšila likvidita krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
Článek 52
Přechodná ustanovení
1. Vnitrostátní regulační orgán může provozovateli přepravní soustavy na základě odůvodněné žádosti povolit, aby ustanovení tohoto nařízení splnil do dvaceti čtyř měsíců od 1. října 2014, pokud tento provozovatel přepravní soustavy neprovádí žádné prozatímní opatření uvedené v kapitole X. V případě, že vnitrostátní regulační orgán tuto možnost využije, toto nařízení se na vyrovnávací zónu daného provozovatele přepravní soustavy nepoužije v rozsahu a po přechodnou dobu, které vnitrostátní regulační orgán ve svém rozhodnutí stanovil.
2. Vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí v souladu s odstavcem 1 do tří měsíců po obdržení takové žádosti. Toto rozhodnutí se neprodleně oznámí agentuře a Komisi.
Článek 53
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Aniž je dotčen článek 28, čl. 33 odst. 5, čl. 38 odst. 1, čl. 45 odst. 4, čl. 46 odst. 3, článek 51 a 52, použije se toto nařízení ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2014.
REGLAMENTO (UE) N o 312/2014 DE LA COMISIÓN
de 26 de marzo de 2014
por el que se establece un código de red sobre el balance del gas en las redes de transporte
(Texto pertinente a efectos del EEE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 715/2009 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 13 de julio de 2009, sobre las condiciones de acceso a las redes de transporte de gas natural y por el que se deroga el Reglamento (CE) no 1775/2005 (1), y, en particular, su artículo 6, apartado 11,
Considerando lo siguiente:
(1)
Es crucial completar con urgencia un mercado interno de la energía plenamente interconectado y funcional que contribuya a asegurar el suministro de energía asequible y sostenible para la economía de la Unión, con el objetivo de aumentar la competitividad y garantizar que todos los consumidores puedan adquirir energía a los mejores precios.
(2)
Con el fin de avanzar hacia una mayor integración del mercado, es importante que las normas de balance de gas de redes de transporte faciliten el intercambio comercial de gas entre las zonas de balance, contribuyendo así a una mayor liquidez del mercado. Así pues, el presente Reglamento establece normas armonizadas para toda la Unión sobre el balance que tienen por objetivo ofrecer a los usuarios de red la certeza de que pueden gestionar sus posiciones de balance en diferentes zonas de balance de toda la Unión de forma económicamente eficiente y no discriminatoria.
(3)
El presente Reglamento apoya el desarrollo de un mercado mayorista de gas a corto plazo competitivo en la Unión Europea que permita ofrecer flexibilidad para el gas, independientemente de la procedencia del mismo, para ofrecerlo a la compra y venta mediante mecanismos de mercado, de modo que los usuarios de red puedan equilibrar sus carteras de balance de forma eficiente, o el gestor de la red de transporte pueda utilizar la flexibilidad del gas al equilibrar la red de transporte.
(4)
El Reglamento (CE) no 715/2009 establece normas no discriminatorias para el acceso a las redes de transporte de gas natural con el fin de garantizar el correcto funcionamiento del mercado interior del gas. Las normas de balance basadas en el mercado incentivan financieramente a los usuarios de red para equilibrar sus carteras de balance mediante tarifas de balance que reflejen los costes.
(5)
Los usuarios de red asumirán la responsabilidad de equilibrar sus entradas y salidas, con unas normas de balance concebidas para promover un mercado mayorista de gas a corto plazo, estableciéndose plataformas de mercado para facilitar el comercio de gas entre los usuarios de red y el gestor de la red de transporte. Los gestores de redes de transporte llevan a cabo el balance residual de tales redes que pudiera ser necesario. Para ello deben seguir el orden de mérito. El orden de mérito se concibe de forma que los gestores de redes de transporte obtengan el gas teniendo en cuenta consideraciones económicas y operativas, utilizando productos que puedan entregarse partiendo de la gama más amplia de fuentes incluidos los productos procedentes de plantas de gas natural licuado (GNL) e instalaciones de almacenamiento. Los gestores de redes de transporte han de intentar maximizar la cantidad de sus necesidades de balance de gas mediante la compraventa de productos normalizados a corto plazo en el mercado mayorista de gas a corto plazo.
(6)
Para permitir que los usuarios de red equilibren sus carteras de balance, el presente Reglamento establece además requisitos mínimos de provisión de información para aplicar un régimen de balance basado en el mercado. Los flujos de información proporcionados en virtud del presente Reglamento se proponen por tanto apoyar el régimen de balance diario, así como constituir un paquete de información que asista al usuario de red en la gestión de sus riesgos y oportunidades de forma eficiente en términos de costes.
(7)
En virtud del presente Reglamento, además de la protección de información comercial sensible, los gestores de redes de transporte deben mantener la confidencialidad de la información y de los datos que se les hayan suministrado a efectos de la aplicación del mismo, no debiéndose revelar a terceros nada de esta información y datos, ni parte de los mismos, salvo en la medida en que tengan legalmente derecho a hacerlo.
(8)
El presente Reglamento se ha adoptado sobre la base del Reglamento (CE) no 715/2009, al que complementa y del que forma parte integrante. Las referencias al Reglamento (CE) no 715/2009 en otros actos legislativos deben entenderse hechas igualmente al presente Reglamento. El presente Reglamento es aplicable a capacidades no exentas de grandes infraestructuras nuevas que se han acogido a una excepción en virtud del artículo 32 de la Directiva 2009/73/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (2) o del antiguo artículo 18 de la Directiva 2003/55/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (3), en la medida en que la aplicación del presente Reglamento no menoscabe dicha excepción. La aplicación de este último tendrá en cuenta la naturaleza específica de los interconectores.
(9)
El presente Reglamento se ha establecido de conformidad con el procedimiento previsto en el artículo 6 del Reglamento (CE) no 715/2009. Armoniza adicionalmente las normas de balance especificadas en el artículo 21 del Reglamento (CE) no 715/2009 para facilitar el comercio del gas.
(10)
El presente Reglamento incluye disposiciones aplicables a los gestores de redes de distribución cuyo objetivo es armonizar las funciones de estos, siempre que sea necesario y solo en la medida necesaria para la aplicación de tales disposiciones.
(11)
Las autoridades reguladoras nacionales y los gestores de redes de transporte deben tomar en consideración los códigos de buenas prácticas y dar muestras de la máxima diligencia para armonizar los procesos de aplicación del presente Reglamento. Actuando de conformidad con el artículo 7 del Reglamento (CE) no 713/2009 del Parlamento Europeo y del Consejo (4), la Agencia y las autoridades reguladoras nacionales deberán asegurar que se aplican las normas de balance en toda la Unión del modo más eficaz.
(12)
Las medidas establecidas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité establecido en virtud del artículo 51 de la Directiva 2009/73/CE.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
CAPÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 1
Objeto
El presente Reglamento establece un código de red que fija las normas de balance de gas, incluidas las relacionadas con la red sobre los procedimientos de nominación, las tarifas de balance, los procesos de liquidación ligados a las tarifas de desbalance diarias y el balance operativo entre las redes de los gestores de redes de transporte.
Artículo 2
Ámbito de aplicación
1. El presente Reglamento se aplicará a zonas de balance dentro de las fronteras de la Unión.
2. El presente Reglamento no se aplicará a zonas de balance de Estados miembros a los que se haya concedido una excepción con arreglo a lo dispuesto en el artículo 49 de la Directiva 2009/73/CE.
3. El presente Reglamento no se aplicará al proceso de reconciliación que pudiera ser necesario entre los repartos y el consumo real efectuado posteriormente como consecuencia de las lecturas de medición de los usuarios finales, en su caso
4. El presente Reglamento no se aplicará en situaciones de emergencia en las que el gestor de la red de transporte establezca medidas específicas determinadas por las normas nacionales aplicables y de conformidad con el Reglamento (UE) no 994/2010 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 20 de octubre de 2010, referente a medidas para salvaguardar la seguridad del suministro de gas (5), en su caso.
5. Los derechos y obligaciones derivados del presente Reglamento relativos a los usuarios de red se aplicarán únicamente a aquellos usuarios de red que hayan celebrado un acuerdo vinculante, ya sea un contrato de transporte o de otro tipo, que les permita enviar notificaciones de conformidad con el artículo 5.
Artículo 3
Definiciones
A efectos de lo dispuesto en el presente Reglamento, se aplicarán las definiciones del artículo 2 del Reglamento (CE) no 715/2009, del artículo 3 del Reglamento (UE) no 984/2013 de la Comisión, de 14 de octubre de 2013, por el que se establece un código de red sobre los mecanismos de asignación de capacidad en las redes de transporte de gas y se completa el Reglamento (CE) no 715/2009 del Parlamento Europeo y del Consejo (6), y del artículo 2 de la Directiva 2009/73/CE. Además, se entenderá por:
1) «zona de balance»: un sistema de entrada-salida al que es aplicable un régimen específico de balance y que puede incluir redes de distribución o partes de los mismos;
2) «acción de balance»: una acción realizada por el gestor de la red de transporte para cambiar los flujos de gas de entrada o salida de la red de transporte, excluyendo las acciones relacionadas con las mermas de gas del sistema y el gas utilizado por el gestor de la red de transporte para el funcionamiento del sistema;
3) «tarifa de balance a efectos de neutralidad»: una tarifa equivalente a la diferencia entre las cantidades recibidas o por recibir y las cantidades pagadas o por pagar por el gestor de la red de transporte como resultado de sus actividades de balance que se traducen en pagos o cobros efectuados con los usuarios de red correspondientes;
4) «plataforma de comercio»: una plataforma electrónica proporcionada y gestionada por un operador de plataforma por medio de la cual los participantes comerciales pueden proponer y aceptar, incluido el derecho de revisión y retirada, ofertas y demandas de gas necesarias para compensar las fluctuaciones a corto plazo del suministro o la necesidad de gas, de conformidad con las condiciones aplicables en la plataforma de comercio, en la que el gestor de la red de transporte negocia a efectos de tomar acciones de balance;
5) «participante en la transacción»: un usuario de red o gestor de la red de transporte que sea titular de un contrato con el operador de la plataforma de comercio y cumpla las condiciones necesarias para efectuar transacciones en la plataforma de comercio;
6) «plataforma de balance»: una plataforma de comercio en la que un gestor de la red de transporte participa en todas las operaciones;
7) «servicio de balance»: un servicio prestado a un gestor de la red de transporte por medio de un contrato de gas requerido para compensar las fluctuaciones a corto plazo en la oferta o demanda de gas, y que no es un producto normalizado a corto plazo;
8) «cantidad confirmada»: la cantidad de gas confirmada por un gestor de la red de transporte cuyo trasporte se programa o reprograma para el día D de gas;
9) «cargo por desbalance diario»: la cantidad de dinero que un usuario de red paga o recibe en relación con la cantidad de desbalance diario;
10) «medición diaria»: la cantidad de gas que se mide y registra una vez por día de gas;
11) «medición intradiaria»: la cantidad de gas que se mide y registra un mínimo de dos veces por día de gas;
12) «sin medición diaria»: la cantidad de gas que se mide y se registra con menos frecuencia que una vez por día de gas;
13) «cartera de balance»: una relación de las entradas y salidas de un usuario de red;
14) «volumen de notificación»: la cantidad de gas transferido entre un gestor de la red de transporte y un usuario o usuarios de red o carteras de balance, según proceda;
15) «reparto»: la cantidad de gas expresada en kWh y atribuida a un usuario de red como entrada o salida por un gestor de la red de transporte con el propósito de determinar la cantidad diaria de balance;
16) «ciclo de renominación»: el proceso llevado a cabo por el gestor de la red de transporte con el fin de notificar al usuario de red las cantidades confirmadas tras la recepción de una renominación;
17) «tarifa intradiaria»: una tarifa cobrada o un pago efectuado por un gestor de la red de transporte a su usuario de red como resultado de una obligación intradiaria;
18) «obligación intradiaria»: un conjunto de normas referentes a las entradas y salidas de los usuarios de red en el día de gas impuesto por un gestor de la red de transporte a sus usuarios de red;
19) «modelo de referencia»: modelo de facilitación de información en el que la información sobre salidas sin medición diaria consiste en una previsión con un día de adelanto o intradiaria;
20) «variante 1»: modelo de provisión de información en el que la información sobre salidas sin medición diaria y con ella se basa en un prorrateo de los flujos medidos durante el día de gas;
21) «variante 2»: modelo de provisión de información en el que la información sobre las salidas sin medición diaria es una previsión con un día de adelanto.
CAPÍTULO II
SISTEMA DE BALANCE
Artículo 4
Principios generales
1. Los usuarios de red serán responsables de equilibrar sus carteras de balance para minimizar la necesidad de que los gestores de redes de transporte tomen las acciones de balance establecidas en virtud del presente Reglamento.
2. Las normas de balance establecidas de conformidad con el presente Reglamento reflejarán las necesidades reales del sistema, teniendo en cuenta los recursos de que disponen los gestores de redes de transporte, y proporcionarán incentivos a los usuarios de red para que equilibren sus carteras de balance de un modo eficiente.
3. Los usuarios de red deberán tener la posibilidad de celebrar un acuerdo jurídicamente vinculante con el gestor de la red de transporte que les permita enviar notificaciones independientemente de si han contratado o no capacidad de transporte.
4. En una zona de balance en la que opere más de un gestor de red de transporte, el presente Reglamento se aplicará a todos los gestores de redes de transporte de dicha zona de balance. En caso de que la responsabilidad de mantener estas redes de transporte se haya transferido a una entidad, el presente Reglamento se aplicará a dicha entidad en la medida que determine la normativa nacional aplicable.
Artículo 5
Notificaciones y repartos
1. La transferencia de gas entre dos carteras de balance dentro de una zona de balance se hará mediante notificaciones de adquisición y cesión enviadas al gestor de la red de transporte en relación con el día de gas de que se trate.
2. El gestor de la red de transporte determinará el calendario de envío, de retirada y modificación de notificaciones en el contrato de transporte u otro acuerdo jurídicamente vinculante celebrado con los usuarios de red, teniendo en cuenta, en su caso, el tiempo de tramitación de las notificaciones. El gestor de la red de transporte permitirá a los usuarios de red enviar notificaciones próximas al momento en que estas se hagan efectivas.
3. El gestor de la red de transporte minimizará el tiempo de tratamiento de las notificaciones. El tiempo de tratamiento no será superior a los treinta minutos excepto cuando el plazo en el que se hace efectiva la notificación comercial permita ampliar la tramitación hasta dos horas.
4. Una notificación deberá contener, como mínimo, los siguientes datos:
a)
el día de gas para el que se transfiere el gas;
b)
la identificación de las carteras de balance implicadas;
c)
si se trata de una notificación de cesión o de adquisición;
d)
la cantidad de notificación expresada en kWh/d para una cantidad de notificación diario, o en kWh/h para una cantidad de notificación horario, según exija el gestor de la red de transporte.
5. Si el gestor de la red de transporte recibe un conjunto de notificaciones de cesión y adquisición y las cantidades de notificación son iguales, el gestor de la red de transporte asignará la cantidad de notificación a las carteras de balance correspondientes:
a)
como salida de la cartera de balance del usuario de red, cuando efectúe una notificación de cesión, así como
b)
como entrada en la cartera de balance del usuario de red, cuando efectúe una notificación de adquisición.
6. Cuando las cantidades de notificación mencionadas en el apartado 5 no sean iguales, el gestor de la red de transporte asignará la cantidad de notificación más baja especificada en la notificación correspondiente, o bien rechazará ambas notificaciones. El gestor de la red de transporte determinará la regla aplicable en el contrato de transporte aplicable, o en otro acuerdo jurídicamente vinculante.
7. No se impedirá que un proveedor de servicios actúe en nombre de un usuario de red a efectos de lo dispuesto en el apartado 5, previa aprobación del gestor de la red de transporte.
8. Un usuario de red podrá efectuar una notificación en un día de gas independientemente de si ha efectuado alguna nominación para dicho día.
9. Los apartados 1 a 8 se aplicarán, mutatis mutandis, a los gestores de redes de transporte que efectúen las transacciones comerciales contempladas en el artículo 6, apartado 3, letra a).
CAPÍTULO III
BALANCE OPERATIVO
Artículo 6
Disposiciones generales
1. El gestor de la red de transporte tomará acciones de balance para:
a)
mantener la red de transporte dentro de sus límites operativos;
b)
conseguir al final del día una cantidad de gas en la red de transporte distinta de la prevista a partir de las entradas y salidas previstas para dicho día de gas, compatible con una operación eficiente y económica de la red de transporte.
2. Al realizar acciones de balance, el gestor de la red de transporte tendrá en cuenta, como mínimo con respecto a una zona de balance, la información siguiente:
a)
las estimaciones de demanda de gas del gestor de la red de transporte en el día de gas para el que se considera(n) la(s) acciones(s) de balance;
b)
la información sobre la nominación y el reparto y los flujos de gas medidos;
c)
las presiones del gas en la(s) red(es) de transporte.
3. El gestor de la red de transporte realizará acciones de balance a través de:
a)
la compraventa de productos normalizados a corto plazo en una plataforma de comercio, y/o
b)
el uso de servicios de balance.
4. Al realizar las acciones de balance, el gestor de la red de transporte tendrá en cuenta los siguientes principios:
a)
las acciones de balance se realizarán de forma no discriminatoria;
b)
las acciones de balance tendrán en cuenta las obligaciones de los gestores de redes de transporte de operar una red de transporte de forma eficiente y económica.
Artículo 7
Productos normalizados a corto plazo
1. Los productos normalizados a corto plazo se comercializarán los siete días de la semana para su entrega en el día o al día siguiente, de conformidad con las normas aplicables de la plataforma de comercio según determinen el operador de la plataforma de comercio y el gestor de la red de transporte.
2. El participante que genera la transacción comercial es el que presenta una demanda o una oferta en la plataforma de comercio, y el participante que secunda dicha transacción es el que la acepta.
3. Cuando se negocie un producto con transferencia de título de propiedad:
a)
un participante en la transacción efectúa la notificación de adquisición y el otro efectúa la notificación de cesión;
b)
ambas notificaciones especificarán la cantidad de gas transferida del participante que efectúa la notificación de cesión al participante que efectúa la notificación de adquisición;
c)
cuando se utilice una notificación de cantidad horaria, se aplicará de manera uniforme a todas las horas restantes del día de gas a partir del momento de inicio especificado, y será igual a cero para todas las horas anteriores.
4. Cuando se negocie un producto local:
a)
el gestor de la red de transporte determinará los puntos correspondientes de entrada y salida, o grupos de los mismos, que puedan utilizarse;
b)
se cumplirán todas las condiciones especificadas en el apartado 3;
c)
el participante que genera la transacción comercial modificará la cantidad de gas por entregar o retirar de la red de transporte en el(los) punto(s) de entrada y/o salida especificados por un importe igual a la cantidad de la notificación, y facilitará una prueba al gestor de la red de transporte de que la cantidad ha sido modificada en consecuencia.
5. Cuando se negocie un producto temporal:
a)
se cumplirán las condiciones especificadas en el apartado 3, letras a) y b);
b)
se aplicará una notificación de cantidad horaria a las horas del día de gas desde un momento especificado de inicio hasta otro de finalización, que será igual a cero para todas las horas anteriores al momento de inicio y todas las horas posteriores al momento de finalización.
6. Cuando se negocie un producto local temporal, se cumplirán las condiciones especificadas en el apartado 4, letras a) y c), y en el apartado 5.
7. Al establecer los productos normalizados a corto plazo, los gestores de redes de transporte de zonas de balance adyacentes cooperarán para determinar los productos correspondientes. Cada gestor de red de transporte informará sin demora indebida a los operadores de las plataformas de comercio correspondientes del resultado de dicha cooperación.
Artículo 8
Servicios de balance
1. El gestor de la red de transporte tiene derecho a adquirir servicios de balance para aquellas situaciones en las que los productos normalizados a corto plazo no proporcionen, o no es probable que lo hagan, la respuesta necesaria para mantener la red de transporte dentro de sus límites operativos, o en ausencia de liquidez en el comercio de productos normalizados a corto plazo.
2. A efectos de emprender acciones de balance a través de servicios de balance, el gestor de la red de transporte tendrá en cuenta, al adquirir tales servicios, al menos lo siguiente:
a)
cómo los servicios de balance mantendrán la red de transporte dentro de sus límites operativos;
b)
el tiempo de respuesta de los servicios de balance en comparación con los tiempos de respuesta de los productos normalizados a corto plazo disponibles;
c)
el coste estimado de la adquisición y uso de servicios de balance comparado con el coste estimado de uso de cualesquiera productos normalizados a corto plazo disponibles;
d)
la zona en la que es necesario entregar el gas;
e)
los requisitos de calidad del gas del gestor de la red de transporte;
f)
en qué medida la obtención y el uso de servicios de balance puede afectar a la liquidez del mercado mayorista de gas a corto plazo.
3. Los servicios de balance se adquirirán en condiciones de mercado, mediante un procedimiento transparente y no discriminatorio de oferta pública de conformidad con las normas nacionales aplicables, en concreto:
a)
antes de un compromiso de contratación de un servicio de balance, el gestor de la red de transporte publicará una convocatoria de oferta no restrictiva que indique el propósito, ámbito e instrucciones aplicables a los ofertantes, para permitirles participar en el proceso de oferta;
b)
los resultados se publicarán sin perjuicio de la protección de información comercial sensible, comunicando a cada ofertante los resultados individuales.
4. En circunstancias específicas, la autoridad reguladora nacional podrá aprobar un procedimiento transparente y no discriminatorio distinto a la oferta pública.
5. A menos que una decisión de la autoridad reguladora nacional permita una mayor duración del servicio de balance, la duración de este servicio no será superior a un año, y la fecha de comienzo estará dentro de un período de doce meses a partir del compromiso vinculante para las partes contratantes.
6. El gestor de la red de transporte revisará anualmente el uso de sus servicios de balance con el fin de valorar si los productos normalizados a corto plazo disponibles podrían satisfacer mejor los requisitos operativos del gestor de la red de transporte, y si en el año siguiente podría reducirse el uso de los servicios de balance.
7. El gestor de la red de transporte publicará anualmente la información con respecto a los servicios de balance adquiridos y los costes relacionados en que se haya incurrido.
Artículo 9
Orden de mérito
1. Sin perjuicio de los principios establecidos en el artículo 6, apartado 4, al decidir acerca de las acciones de balance adecuadas, el gestor de la red de transporte:
a)
dará prioridad cuando proceda y en la medida necesaria al uso de productos con transferencia de título de propiedad sobre otros productos normalizados disponibles a corto plazo;
b)
utilizará los demás productos normalizados a corto plazo cuando se den las siguientes circunstancias:
1)
productos locales cuando, para mantener la red de transporte dentro de sus límites operativos, sean necesarios cambios de flujos de gas en puntos específicos de entrada y/o salida y/o que comiencen a partir de un momento específico dentro del día de gas;
2)
productos temporales cuando, con el fin de mantener la red de transporte dentro de sus límites operativos, sean necesarios cambios en el flujo de gas dentro de un período de tiempo específico del día de gas. El gestor de la red de transporte utilizará un producto temporal únicamente cuando hacerlo resulte más económico y eficiente que la compraventa de una combinación de productos con transferencia de título de propiedad o de productos locales;
3)
productos locales temporales cuando, para mantener la red de transporte dentro de sus límites operativos, sean necesarios cambios de flujos de gas en puntos específicos de entrada y/o salida y dentro de un período de tiempo específico dentro del día de gas. El gestor de la red de transporte utilizará un producto local temporal únicamente cuando hacerlo resulte más económico y eficiente que la compraventa de una combinación de productos locales;
c)
solamente hará uso de servicios de balance cuando los productos normalizados a corto plazo no proporcionen, o no es probable que lo hagan, de acuerdo con la apreciación del gestor de la red de transporte, la respuesta necesaria para mantener la red de transporte dentro de sus límites operativos.
El gestor de la red de transporte tendrá en cuenta la rentabilidad dentro de los niveles correspondientes de orden de mérito referidos en las letras a) a c).
2. Al comerciar con productos normalizados a corto plazo, el gestor de la red de transporte dará prioridad al uso de productos dentro del día sobre productos del día siguiente, cuando sea pertinente y en la medida adecuada.
3. El gestor de la red de transporte podrá buscar la aprobación de la autoridad reguladora nacional para comerciar en una zona de balance adyacente y para que se transporte el gas a y desde dicha zona de balance como alternativa a los productos comerciales con transferencia de título de propiedad y/o a los productos locales en su(s) propia(s) zona(s) de balance. Al decidir sobre la concesión de la aprobación, la autoridad reguladora nacional puede considerar soluciones alternativas para mejorar el funcionamiento del mercado interior. El gestor de la red de transporte y la autoridad reguladora nacional reconsiderarán con carácter anual las condiciones aplicables. El uso de esta acción de balance no limitará el acceso y utilización, por parte de los usuarios de red, de la capacidad del punto de interconexión correspondiente.
4. El gestor de la red de transporte publicará con carácter anual la información relacionada con costes, frecuencia y cantidad de las acciones de balance llevadas a cabo de conformidad con cada uno de los requisitos establecidos en el apartado 1 y de acciones de balance emprendidas con arreglo al apartado 3.
Artículo 10
Plataforma de comercio
1. Al objeto de adquirir productos normalizados a corto plazo, el gestor de la red de transporte negociará en una plataforma de comercio que satisfaga los siguientes criterios:
a)
ofrecer asistencia suficiente durante el día de gas tanto a los usuarios de red para sus negociaciones como a los gestores de redes de transporte para que realicen las acciones de balance adecuadas mediante la negociación de los productos normalizados a corto plazo correspondientes;
b)
proporcionar un acceso transparente y no discriminatorio;
c)
proporcionar servicios sobre la base de un tratamiento igualitario;
d)
asegurar una negociación anónima al menos hasta que se concluya la transacción;
e)
proporcionar una visión detallada de las ofertas y demandas actuales a todos los participantes;
f)
asegurar que todas las transacciones comerciales se notifican debidamente al gestor de la red de transporte.
2. El gestor de la red de transporte se esforzará por asegurar que se cumplen los criterios establecidos en el apartado 1 en al menos una plataforma de comercio. Cuando el gestor de la red de transporte no haya podido garantizar el cumplimiento de estos criterios en al menos una plataforma de comercio, tomará las medidas necesarias para establecer una plataforma de balance o una plataforma conjunta de balance de conformidad con el artículo 47.
3. Tras la conclusión de la transacción comercial, el operador de la plataforma de comercio facilitará a los participantes la información suficiente para confirmar la transacción.
4. El participante en la transacción será responsable de enviar la notificación al gestor de la red de transporte tal como se determina en el artículo 5, a menos que la responsabilidad se asigne al operador de la plataforma de comercio o a un tercero de conformidad con las normas aplicables de la plataforma de comercio.
5. El operador de la plataforma de comercio:
a)
publicará la evolución del precio de compra marginal y del precio de venta marginal después de cada compraventa sin demoras indebidas, o
b)
proporcionará al gestor de la red de transporte la información cuando el gestor de la red de transporte elija publicar la evolución del precio de compra marginal y del precio de venta marginal. El gestor de la red de transporte publicará esta información sin demoras indebidas.
Cuando haya más de un operador de plataforma de comercio en la misma zona de balance, será aplicable la letra b).
6. El operador de la plataforma de comercio permitirá que los usuarios de red efectúen transacciones en su plataforma de comercio únicamente si están habilitados para efectuar notificaciones.
7. El gestor de la red de transporte informará sin demora indebida al operador de la plataforma de comercio de la pérdida del derecho a efectuar notificaciones del usuario de red, en virtud del acuerdo contractual aplicable en vigor, que dará lugar a la suspensión del derecho del usuario de red a negociar en la plataforma de comercio, sin perjuicio de otros remedios de que pudiera disponer en tal caso el operador de la plataforma de comercio en virtud de las normas aplicables de la plataforma de comercio.
Artículo 11
Incentivos
1. Con el fin de promover la liquidez del mercado mayorista de gas a corto plazo, la autoridad reguladora nacional puede incentivar al gestor de la red de transporte para que adopte acciones de balance eficientes, o para maximizar la adopción de acciones de balance a través de la compraventa de productos normalizados a corto plazo.
2. El gestor de la red de transporte puede presentar a la autoridad reguladora nacional, para su aprobación, un mecanismo de incentivos que sea coherente con los principios generales establecidos en el presente Reglamento.
3. Antes de presentar la propuesta citada en el apartado 2, por iniciativa propia o previa petición de la autoridad reguladora nacional, el gestor de la red de transporte puede consultar a las partes interesadas.
4. El mecanismo de incentivos:
a)
se basará en el desempeño del gestor de la red de transporte por medio de pagos limitados al gestor de la red de transporte por desempeños superiores al objetivo, y pagos limitados del gestor de la red de transporte por desempeños inferiores al objetivo, medidos respecto a objetivos de desempeños predeterminados que pueden incluir, entre otros, objetivos de costes;
b)
tendrá en cuenta los medios disponibles por el gestor de la red de transporte para controlar el desempeño;
c)
asegurará que su aplicación refleje de forma precisa la asignación de responsabilidades entre las partes implicadas;
d)
se adaptará al estado actual de desarrollo del mercado de gas en el que vaya a aplicarse;
e)
estará sujeto a revisión periódica por parte de la autoridad reguladora nacional en estrecha cooperación con el gestor de la red de transporte para evaluar dónde y en qué medida son necesarios cambios al mismo.
CAPÍTULO IV
NOMINACIONES
Artículo 12
Disposiciones generales
1. La cantidad de gas que se especificará en la nominación y en la renominación será expresada en kWh/d para nominaciones o renominaciones diarias, o en kW/h para nominaciones o renominaciones horarias.
2. El gestor de la red de transporte podrá exigir a los usuarios de red que proporcionen información adicional sobre nominaciones y renominaciones, además de los requisitos establecidos en el presente Reglamento, incluyendo, entre otros, una previsión precisa, actualizada y suficientemente detallada de las entradas y salidas, en función de las necesidades específicas del gestor de la red de transporte.
3. Los artículos 13 a 16 referentes a las nominaciones y renominaciones para productos de capacidad no agrupada se aplicarán mutatis mutandis a nominaciones y renominaciones únicas para productos de capacidad agrupada. Los gestores de redes de transporte cooperarán con el fin de aplicar las normas de nominación y renominación para productos de capacidad agrupada en los puntos de interconexión.
4. El artículo 15, apartado 3, y el artículo 17, apartado 1, se aplicarán sin perjuicio de la norma de tiempos mínimos de interrupción a la que se refiere el artículo 22 del Reglamento (UE) no 984/2013.
Artículo 13
Información referente a nominaciones y renominaciones en puntos de interconexión
Las nominaciones y renominaciones proporcionadas por los usuarios de red a los gestores de redes de transporte contendrán como mínimo la siguiente información referente a los puntos de interconexión:
1)
identificación del punto de interconexión;
2)
sentido del flujo del gas;
3)
identificación del usuario de red o, si procede, identificación de su cartera de balance;
4)
identificación de la contraparte del usuario de red o, si procede, identificación de su cartera de balance;
5)
momento de inicio y fin del flujo de gas para el que se presenta la nominación o renominación;
6)
día de gas D;
7)
cantidad de gas que se solicita transportar.
Artículo 14
Procedimiento de nominación en los puntos de interconexión
1. Un usuario de red tendrá derecho a presentar al gestor de la red de transporte una nominación para el día de gas D no más tarde del plazo límite de nominación del día de gas D-1. El plazo límite de nominación serán las 13:00 UTC (hora de invierno) o las 12:00 UTC (hora de verano) del día de gas D-1.
2. El gestor de la red de transporte tendrá en cuenta la última nominación recibida de un usuario de red antes de que finalice el plazo de nominación.
3. El gestor de la red de transporte enviará el mensaje con las cantidades confirmadas a los usuarios de red respectivos no más tarde del plazo de confirmación en el día de gas D-1. El plazo límite de confirmación serán las 15:00 UTC (hora de invierno) o las 14:00 UTC (hora de verano) el día de gas D-1.
4. Los gestores de las redes de transporte a ambos lados del punto de interconexión podrán acordar ofrecer un período de prenominación dentro del cual:
a)
los usuarios de red no estén obligados a presentar nominaciones;
b)
los usuarios de red puedan presentar a los gestores de redes de transporte las nominaciones para el día de gas D no más tarde de las 12:00 UTC (hora de invierno) o de las 11:00 UTC (hora de verano) del día de gas D-1;
c)
el gestor de la red de transporte enviará el mensaje referente a las cantidades procesadas a los usuarios de red respectivos no más tarde de las 12:30 UTC (hora de invierno) o de las 11:30 UTC (hora de verano) del día de gas D-1.
5. En ausencia de una nominación válida enviada por el usuario de red antes de que finalice el plazo de nominación, los gestores de redes de transporte respectivos aplicarán la norma de nominación por defecto acordada entre ellos. Los gestores de redes facilitarán a los usuarios de red la norma de nominación por defecto en vigor en el punto de interconexión.
Artículo 15
Procedimiento de renominación en los puntos de interconexión
1. Un usuario de red tendrá derecho a presentar renominaciones dentro del ciclo de renominación, que comienza inmediatamente después del plazo de confirmación y que finaliza no antes de tres horas antes del final del día de gas D. El gestor de la red de transporte iniciará un ciclo de renominación al comienzo de cada hora dentro del ciclo de renominación.
2. La última renominación de un usuario de red recibida por el gestor de red de transporte antes de que comience el ciclo de renominación deberá ser tenida en cuenta por el gestor a efectos de este último ciclo.
3. El gestor de la red de transporte enviará el mensaje referente a las cantidades confirmadas a los usuarios de red respectivos antes de transcurridas dos horas desde el comienzo de cada ciclo de renominación. La hora de comienzo del cambio efectivo de flujo de gas será dos horas a partir del inicio del ciclo de renominación, a menos que:
a)
el usuario de red solicite un momento posterior, o
b)
el gestor de la red de transporte permita un momento anterior.
4. Se supondrá que cualquier cambio en el flujo de gas se produce al inicio de cada hora.
Artículo 16
Disposiciones específicas en los puntos de interconexión
1. Cuando coexistan nominaciones y renominaciones diarias y horarias en un punto de interconexión, los gestores de redes de transporte o las autoridades reguladoras nacionales (según proceda) pueden consultar a las partes interesadas con el fin de establecer si deberían presentarse nominaciones y renominaciones armonizadas a ambos lados de este punto de interconexión. Esta consulta tendrá en cuenta como mínimo lo siguiente:
a)
el impacto financiero en los gestores de redes de transporte y en los usuarios de red;
b)
el impacto en el comercio transfronterizo;
c)
el impacto en el régimen diario de balance en el(los) punto(s) de interconexión.
2. Tras esta consulta, las autoridades reguladoras nacionales aprobarán los cambios propuestos, si los hay. Una vez se aprueben los cambios propuestos, los gestores de redes de transporte modificarán los acuerdos de interconexión existentes y los contratos de transporte u otros acuerdos legalmente vinculantes, y publicarán los cambios.
Artículo 17
Rechazo de nominaciones y renominaciones o modificación de la cantidad de gas solicitada en los puntos de interconexión
1. El gestor de la red de transporte podrá rechazar:
a)
una nominación o renominación en el plazo máximo de dos horas después de finalizar el plazo de nominación o del comienzo del ciclo de renominación en los casos siguientes:
i)
no cumple los requisitos de contenido,
ii)
es presentada por una entidad distinta del usuario de red,
iii)
la aceptación de la nominación o renominación diaria daría lugar a un caudal implícito de nominaciones negativo,
iv)
supera la capacidad asignada al usuario de red;
b)
una renominación no más tarde de dos horas tras el comienzo del ciclo de la renominación en los siguientes casos adicionales:
i)
supera la capacidad asignada al usuario de red para las horas restantes, a menos que esta renominación se presente para solicitar capacidad interrumpible, en los casos en que sea ofrecida por el gestor de la red de transporte,
ii)
la aceptación de la renominación horaria da lugar a un cambio esperado de flujo de gas antes de finalizar el ciclo de renominación.
2. El gestor de la red de transporte no rechazará una nominación y renominación de un usuario de red únicamente sobre la base de que las entradas previstas de este usuario de red no sean iguales a sus salidas previstas.
3. En caso de que se rechace una renominación, el gestor de la red de transporte utilizará la última cantidad confirmada del usuario de red, si procede.
4. Sin perjuicio de los términos y condiciones específicos aplicables a la capacidad interrumpible y a la capacidad sujeta a la gestión de la congestión, el gestor de la red de transporte podrá en principio modificar la cantidad de gas solicitada en una nominación y renominación únicamente en casos excepcionales o en situaciones de emergencia en las que haya un peligro evidente para la seguridad y la estabilidad del sistema, en cuyo caso deberá informar de ello a la autoridad reguladora nacional.
Artículo 18
Procedimiento de nominación y renominación en los puntos que no sean de interconexión
1. Tras la consulta con el gestor de la red de transporte, la autoridad reguladora nacional determinará, en caso de que no esté previamente definido, en qué puntos se requieren nominaciones y renominaciones además de los puntos de interconexión.
2. Cuando se requieran nominaciones y renominaciones en puntos que no sean de interconexión, se aplicarán los siguientes principios:
a)
los usuarios de red tendrán derecho a presentar renominaciones para el día de gas;
b)
el gestor de la red de transporte confirmará o rechazará las nominaciones y renominaciones presentadas, considerando los tiempos citados en el artículo 17.
CAPÍTULO V
TARIFAS DE DESBALANCE DIARIO
Artículo 19
Disposiciones generales
1. Los usuarios de red estarán obligados a abonar, o tendrán derecho a recibir (según corresponda), tarifas de desbalance diarias en función de la cantidad de desbalance diario en cada día de gas.
2. Las tarifas de desbalance diarias se identificarán por separado en las facturas del gestor de redes de transporte a los usuarios de red.
3. La tarifa de desbalance diaria reflejará los costes y tendrá en cuenta los precios asociados con las acciones de balance del gestor de redes de transporte, si las hay, y el ajuste menor mencionado en el artículo 22, apartado 6.
Artículo 20
Metodología del cálculo de la tarifa de desbalance diario
1. El gestor de la red de transporte presentará a la autoridad reguladora nacional la metodología de cálculo de las tarifas de desbalance diario para su aprobación.
2. Una vez aprobada, la metodología de cálculo de la tarifa de desbalance diaria se publicará en el sitio web pertinente. Las actualizaciones de las mismas se publicarán con la debida puntualidad.
3. La metodología de cálculo de la tarifa de desbalance diaria definirá:
a)
el cálculo de la cantidad de desbalance diaria a que se hace referencia en el artículo 21;
b)
la derivación del precio aplicable a que se hace referencia en el artículo 22, así como
c)
cualquier otro parámetro necesario.
Artículo 21
Cálculo de la cantidad de desbalance diaria
1. El gestor de redes de transporte calculará una cantidad de desbalance diaria para cada cartera de balance del usuario de red y para cada día de gas, de acuerdo con la fórmula siguiente:
cantidad de desbalance diario = entradas - salidas
2. El cálculo de la cantidad de desbalance diaria se adaptará en consecuencia cuando:
a)
se ofrezca un servicio de flexibilidad de almacenamiento, y/o
b)
exista algún acuerdo por el cual los usuarios de red suministran gas, incluido gas en especie, para cubrir:
i)
las mermas de gas del sistema, como pérdidas, errores de medición, y/o
ii)
el gas utilizado por el gestor de la red de transporte para el funcionamiento del sistema, como el gas de operación.
3. Cuando la suma de las entradas de gas de un usuario de red para el día de gas sea igual a la suma de sus salidas, se considerará que está en una situación de balance para dicho día.
4. Cuando la suma de las entradas del usuario de red para el día de gas no sea igual a la suma de sus salidas, se considerará que no está en situación de balance para dicho día y se le aplicarán tarifas de desbalance diarias de conformidad con el artículo 23.
5. El gestor de la red de transporte proporcionará a los usuarios de red una cantidad de desbalance diario inicial y final de conformidad con el artículo 37.
6. La tarifa de desbalance diaria se basará en la cantidad de desbalance diaria final.
Artículo 22
Precio aplicable
1. Para el propósito del cálculo de la tarifa de desbalance diario de conformidad con el artículo 23, el precio aplicable se determinará de la siguiente forma:
a)
precio marginal de venta cuando la cantidad de desbalance diaria es positiva (es decir, las entradas del usuario de red para dicho día de gas son superiores a sus salidas para dicho día de gas), o
b)
precio marginal de compra cuando la cantidad de desbalance diaria es negativa (es decir, las salidas del usuario de red para dicho día de gas son superiores a sus entradas para dicho día de gas).
2. Se calculará un precio marginal de venta y un precio marginal de compra para cada día de gas en virtud de lo siguiente:
a)
un precio marginal de venta es el más bajo de:
i)
el precio más bajo de las ventas de productos de transferencia de título de propiedad en los que el gestor de la red de transporte esté implicado con respecto al día de gas, o
ii)
el precio medio ponderado del gas con respecto a dicho día de gas, menos un ajuste menor.
b)
un precio marginal de compra es el más alto de:
i)
el precio más alto de las compras de productos de transferencia de título de propiedad en los que el gestor de la red de transporte esté implicado con respecto al día de gas, o
ii)
el precio medio ponderado del gas con respecto a dicho día de gas, más un ajuste menor.
3. Para el propósito de determinar el precio marginal de venta, el precio marginal de compra y el precio medio ponderado, las transacciones comerciales relacionadas se harán en plataformas de comercio previamente identificadas por el gestor de la red de transporte y aprobadas por la autoridad reguladora nacional. El precio medio ponderado será el precio medio ponderado de energía de las transacciones comerciales en productos transferibles realizadas en el punto virtual de transacción respecto a un día de gas.
4. Se definirá una norma por defecto en caso de que el apartado 2, letras a) y b), no permitan la obtención de un precio marginal de venta y/o de un precio marginal de compra.
5. Previa aprobación de la autoridad reguladora nacional, puede tenerse en cuenta el precio de los productos locales para el propósito de determinar el precio marginal de venta, el precio marginal de compra y el precio medio ponderado, cuando lo proponga el gestor de la red de transporte, teniéndose además en cuenta el alcance del uso de productos locales del gestor de la red de transporte.
6. El ajuste menor:
a)
incentivará a los usuarios de red a equilibrar sus entradas y salidas;
b)
estará concebido y se aplicará de forma no discriminatoria con el fin de:
i)
no disuadir de la entrada en el mercado,
ii)
no obstaculizar el desarrollo de mercados competitivos;
c)
no tener un impacto perjudicial en el comercio transfronterizo;
d)
no dar lugar a una exposición financiera excesiva del usuario de red a las tarifas de desbalance diarias.
7. El valor del ajuste menor puede diferir para la determinación del precio de compra y del precio de venta marginales. El valor del ajuste menor no superará el diez por ciento del precio medio ponderado a menos que el gestor de la red de transporte implicado pueda justificar otra cosa a la autoridad reguladora nacional y que se apruebe en virtud del artículo 20.
Artículo 23
Tarifa de desbalance diaria
1. Para calcular el cargo por desbalance diario de un usuario de red, el gestor de la red de transporte multiplicará la cantidad de desbalance diaria de aquel por el precio aplicable determinado de conformidad con el artículo 22.
2. Las tarifas de desbalance diarias se aplicarán de la forma siguiente:
a)
si la cantidad de desbalance diaria de un usuario de red para el día de gas es positiva, se considerará que ha vendido al gestor de la red de transporte una cantidad de gas equivalente a la cantidad de desbalance diario por lo que tendrá derecho a recibir del gestor de la red de transporte un crédito sobre los cargos de desbalance diarias, así como
b)
si la cantidad de desbalance diario de un usuario de red para el día de gas es negativo, se considerará que ha comprado al gestor de la red de transporte gas una cantidad equivalente a la cantidad de desbalance diaria, por lo que estará obligado a abonar cargos de desbalance diarios al gestor de la red de transporte.
CAPÍTULO VI
OBLIGACIONES INTRADIARIAS
Artículo 24
Disposiciones generales
1. Un gestor de redes de transporte únicamente tiene derecho a aplicar obligaciones intradiarias con el fin de incentivar a los usuarios de red para que gestionen su posición intradiaria con el fin de asegurar la integridad de su red de transporte, minimizando la necesidad de tomar acciones de balance.
2. Cuando se requiera que el gestor de la red de transporte proporcione información a los usuarios de red para permitirles gestionar su exposición, esta se les proporcionará de forma regular. Cuando proceda, esta información se proporcionará a petición del usuario de red, presentada una sola vez.
Artículo 25
Tipos de obligaciones intradiarias
Hay tres tipos de obligaciones intradiarias, y cada una de ellas incentivará al usuario de red para un objetivo específico tal como se establece en este artículo:
1)
Obligación intradiaria en todo el sistema
Estará diseñada para proporcionar incentivos a los usuarios de red para mantener la red de transporte dentro de sus límites operativos, y establecerá lo siguiente:
a)
los límites operativos de la red de transporte dentro de los que deba permanecer;
b)
las acciones que puedan tomar los usuarios de red para mantener la red de transporte dentro de los límites operativos;
c)
las acciones de balance del gestor de la red de transporte cuando se alcancen o se acerquen a los límites operativos de la red de transporte;
d)
la asignación de costes y/o los ingresos para los usuarios de red y/o las consecuencias en la posición intradiaria de estos usuarios de red, como resultado de las acciones de balance llevadas a cabo por el gestor de la red de transporte;
e)
el cargo asociado se basará en la posición individual intradiaria del usuario de red.
2)
Obligación intradiaria de la cartera de balance
Estará diseñada para incentivar a que los usuarios de red mantengan su posición individual durante el día de gas dentro de un rango predefinido, y establecerá lo siguiente:
a)
para cada cartera de balance, el rango dentro del que debe permanecer dicha cartera de balance;
b)
cómo se determina el rango anteriormente mencionado;
c)
las consecuencias para los usuarios de red que no permanezcan dentro del rango definido y, donde proceda, detalles de cómo se obtienen las tarifas correspondientes;
d)
la tarifa relacionada se basará en la posición individual intradiaria del usuario de red.
3)
Obligación intradiaria del punto de entrada-salida
Se diseñará para proporcionar incentivos a los usuarios de red para limitar el flujo de gas o la variación del flujo de gas en condiciones determinadas en puntos de entrada-salida específicos, y establecerá lo siguiente:
a)
los límites del flujo de gas y/o la variación del flujo de gas;
b)
los puntos de entrada y/o salida o grupos de puntos de entrada y/o salida a los que se aplican dichos límites;
c)
las condiciones en las que se aplicarán dichos límites;
d)
las consecuencias de no cumplir dichos límites.
Esta obligación es adicional a otros acuerdos con usuarios finales que contengan, entre otros, restricciones específicas localizadas y obligaciones referentes al flujo físico de gas.
Artículo 26
Requisitos para las obligaciones intradiarias
1. El gestor de la red de transporte podrá proponer a la autoridad reguladora nacional una obligación intradiaria o una modificación de la misma. Podrá combinar características de los distintos tipos descritos en el artículo 25, siempre que la propuesta cumpla los criterios establecidos en el apartado 2. El derecho del gestor de la red de transporte a presentar una propuesta se entenderá sin perjuicio del derecho de la autoridad reguladora nacional a tomar una decisión por iniciativa propia.
2. Una obligación intradiaria cumplirá los siguientes criterios:
a)
la obligación intradiaria y la tarifa intradiaria relacionada, si la hay, no impondrá barreras indebidas al comercio transfronterizo ni a nuevos usuarios de red que entren en el mercado correspondiente;
b)
la obligación intradiaria se aplicará únicamente cuando los usuarios de red posean información adecuada antes de que se aplique la tarifa intradiaria potencial referente a sus entradas o salidas, y cuando tengan medios razonables para responder a la gestión de su exposición;
c)
los costes principales en los que incurrirán los usuarios de red con relación a sus obligaciones de balance se aplicarán a su posición al final del día de gas;
d)
en la medida en que sea posible, las tarifas intradiarias reflejarán los costes del gestor de la red de transporte para la toma de las acciones de balance asociadas;
e)
una obligación intradiaria no dará lugar a que se compense financieramente a los usuarios de red a una posición de cero durante el día de gas;
f)
los beneficios de introducir una obligación intradiaria en términos de operación eficiente y económica de la red de transporte superan cualquier impacto negativo potencial de la misma, incluso sobre la liquidez de las transacciones en el punto de negociación virtual.
3. El gestor de la red de transporte puede proponer diferentes obligaciones intradiarias para categorías distintas de puntos de entrada o salida, con el fin de ofrecer mejores incentivos a distintas categorías de usuarios de red a fin de evitar subvenciones cruzadas. El derecho del gestor de la red de transporte a presentar una propuesta se entenderá sin perjuicio del derecho de la autoridad reguladora nacional a tomar una decisión por iniciativa propia.
4. El gestor de la red de transporte consultará a las partes interesadas, incluidas las autoridades reguladoras nacionales, los gestores de redes de distribución afectados y los gestores de redes de transporte en zonas de balance adyacentes, sobre cualquier obligación intradiaria que pretenda introducir, incluyendo la metodología y supuestos utilizados para llegar a la conclusión de que cumple los criterios establecidos en el apartado 2.
5. Tras el proceso de consulta, el gestor de la red de transporte elaborará un documento de recomendaciones que incluirá la propuesta final y un análisis de:
a)
la necesidad de la obligación intradiaria, teniendo en cuenta las características de la red de transporte y la flexibilidad disponible para el gestor de la red de transporte mediante la compra o venta de productos normalizados a corto plazo, o mediante el uso de servicios de balance de conformidad con el capítulo III;
b)
la información disponible para permitir a los usuarios de red gestionar oportunamente sus posiciones intradiarias;
c)
el impacto financiero esperado sobre los usuarios de red;
d)
el efecto en los nuevos usuarios de red que entren en el mercado correspondiente, incluyendo los impactos negativos indebidos en los mismos;
e)
el efecto en el comercio transfronterizo, incluido el impacto potencial en el balance en zonas de balance adyacentes;
f)
el impacto en el mercado mayorista de gas a corto plazo, incluyendo la liquidez del mismo;
g)
la naturaleza no discriminatoria de la obligación intradiaria.
6. El gestor de la red de transporte presentará el documento de recomendación a la autoridad reguladora nacional para la aprobación de la propuesta de conformidad con el procedimiento establecido en el artículo 27. De forma paralela, el gestor de la red de transporte también publicará este documento de recomendación, sometido a las obligaciones de confidencialidad a las que pudiera estar sujeto, enviándolo a la Red Europea de Gestores de Redes de Transporte de Gas (ENTSOG) a efectos informativos
Artículo 27
Toma de decisiones de la autoridad reguladora nacional
1. La autoridad reguladora nacional adoptará y publicará una decisión motivada antes de transcurridos seis meses desde la recepción del documento de recomendación completo. A la hora de decidir si se aprueba o no la obligación intradiaria propuesta, la autoridad reguladora nacional valorará si esta obligación cumple los criterios establecidos en el artículo 26, apartado 2.
2. Antes de tomar la decisión motivada, la autoridad reguladora nacional consultará a las autoridades reguladoras nacionales de los Estados miembros adyacentes y tendrá en cuenta sus dictámenes. Las autoridades reguladoras nacionales adyacentes podrán solicitar un dictamen de la Agencia de conformidad con el artículo 7, apartado 4, del Reglamento (CE) no 713/2009 sobre la decisión a la que se hace referencia en el apartado 1.
Artículo 28
Obligaciones intradiarias existentes
Cuando el gestor de la red de transporte posea obligaciones intradiarias en la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento, antes de transcurridos seis meses desde dicha fecha, este gestor de la red de transporte seguirá el proceso establecido en el artículo 26, apartados 5 a 7, y enviará las obligaciones intradiarias a la autoridad reguladora nacional para su aprobación de conformidad con el artículo 27 y así continuar con su uso.
CAPÍTULO VII
DISPOSICIONES DE NEUTRALIDAD
Artículo 29
Principios de neutralidad
1. El gestor de la red de transporte no ganará ni perderá con el pago y cobro de las tarifas de desbalance diarias, las tarifas intradiarias, las tarifas por acciones de balance y otras tarifas relacionadas con sus actividades de balance, que se considerarán realizadas para cumplir las obligaciones recogidas en el presente Reglamento.
2. El gestor de la red de transporte repercutirá a los usuarios de red:
a)
todos los costes e ingresos resultantes de las tarifas de desbalance diarias y las tarifas intradiarias;
b)
todos los costes e ingresos resultantes de las acciones de balance tomadas en virtud del artículo 9, a menos que la autoridad reguladora nacional considere que dichos costes e ingresos se han producido de modo ineficiente de conformidad con las normas nacionales aplicables. Esta consideración se basará en una valoración que:
i)
demuestre en qué medida podría haber mitigado el gestor de la red de transporte los costes generados al tomar acciones de balance, así como
ii)
tendrá en cuenta la información, el tiempo y las herramientas con que contaba el gestor de la red de transporte en el momento en que decidió tomar acciones de balance;
c)
otros costes e ingresos relacionados con las actividades de balance llevadas a cabo por el gestor de redes de transporte, a menos que la autoridad reguladora nacional considere que dichos costes e ingresos se han producido de modo ineficiente de conformidad con las normas nacionales aplicables.
3. Cuando se aplique un incentivo para promover acciones de balance eficientes, la pérdida financiera total estará limitada a los costes e ingresos del gestor de redes de transporte producidos de forma ineficiente.
4. Los gestores de redes de transporte publicarán los datos referentes al total de las tarifas mencionadas en el apartado 1 y al total de tarifas de desbalance a efectos de neutralidad al menos con la misma frecuencia con que se facturan las tarifas respectivas a los usuarios de red y, en cualquier caso, con una frecuencia no inferior a la mensual.
5. Independientemente de los apartados 1 y 2, podrá aplicarse al gestor de redes de transporte el mecanismo de incentivos a que hace referencia el artículo 11.
Artículo 30
Flujos de balance a efectos de neutralidad
1. La tarifa de desbalance a efectos de neutralidad será abonada por el usuario de red en cuestión o cobradas por el mismo.
2. La autoridad reguladora nacional fijará o aprobará y publicará la metodología para el cálculo de las tarifas de desbalance a efectos de neutralidad y su reparto entre los usuarios de red, así como las normas de gestión de riesgos de crédito.
3. La tarifa de desbalance a efectos de neutralidad será proporcional en la medida en que el usuario de red haga uso de los puntos de entrada o salida correspondientes o de la red de transporte.
4. La tarifa de desbalance a efectos de neutralidad se identificará por separado cuando se facture a los usuarios de red, y la factura vendrá acompañada de una información de apoyo suficiente, especificada en la metodología contemplada en el apartado 2.
5. En el caso de aplicar la variante 2 del modelo de información y, en consecuencia, la tarifa de desbalance a efectos de neutralidad pueda estar basada en previsiones de costes e ingresos, la metodología del gestor de la red de transporte para el cálculo de la tarifa de desbalance a efectos de neutralidad facilitará instrucciones para una tarifa de desbalance a efectos de neutralidad diferenciada para las salidas sin medición diaria.
6. Cuando proceda, la metodología del gestor de la red de transporte para el cálculo de la tarifa de desbalance a efectos de neutralidad podrá disponer normas para la división de los componentes de dicha tarifa y el subsiguiente reparto de las cantidades correspondientes entre los usuarios de red al objeto de reducir las subvenciones cruzadas.
Artículo 31
Disposiciones de gestión de riesgos de crédito
1. El gestor de la red de transporte tendrá derecho a tomar las medidas necesarias y a imponer los requisitos contractuales correspondientes, incluidas garantías financieras, a los usuarios de red con el fin de mitigar el impago de cualquier importe debido por las tarifas a las que se refieren los artículos 29 y 30.
2. Los requisitos contractuales se basarán en el principio de tratamiento transparente e igual, proporcionales con la finalidad perseguida y definidos en la metodología a que se refiere el artículo 30, apartado 2.
3. En caso de un impago atribuible a un usuario de red, el gestor de la red de transporte no será responsable de asumir pérdida alguna incurrida, siempre que las medidas y requisitos citadas en los apartados 1 y 2 se hayan aplicado debidamente; dicha pérdida se recuperará de conformidad con la metodología a la que hace referencia el artículo 30, apartado 2.
CAPÍTULO VIII
FACILITACIÓN DE INFORMACIÓN
Artículo 32
Obligaciones de información de los gestores de redes de transporte para con los usuarios de red
La información proporcionada a los usuarios de red por el gestor de la red de transporte hará referencia a lo que sigue:
1)
el estado general de la red de transporte conforme a lo dispuesto en el punto 3.4, apartado 5, del anexo I al Reglamento (CE) no 715/2009;
2)
las acciones de balance del gestor de la red de transporte mencionadas en el capítulo III;
3)
las entradas y salidas del usuario de red del día de gas a las que se refieren los artículos 33 a 42.
Artículo 33
Disposiciones generales
1. En el caso de que el gestor de la red de transporte no la haya facilitado previamente de conformidad con el punto 3.1.2 del anexo I del Reglamento (CE) no 715/2009, el gestor de la red de transporte facilitará toda la información mencionada en el artículo 32 del siguiente modo:
a)
estará publicada en el sitio web del gestor de la red de transporte o en otro sistema que proporcione información en formato electrónico;
b)
estará accesible a los usuarios de red de forma gratuita;
c)
se facilitará de una manera sencilla;
d)
será clara, cuantificable y fácilmente accesible;
e)
de forma no discriminatoria;
f)
se facilitará en unidades coherentes, bien en kWh o en kWh/d y kWh/h;
g)
se proporcionará en la lengua o lenguas oficiales del Estado miembro y en inglés.
2. Cuando una cantidad medida no pueda obtenerse de un contador, se utilizará un valor de sustitución. Este valor de sustitución se utilizará como referencia alternativa sin ninguna garantía adicional por parte del gestor de la red de transporte.
3. El acceso a la información no se interpretará como que se da una garantía específica que no sea la disponibilidad de esta información en un formato definido y mediante una herramienta definida tal como un sitio web o una dirección web y el acceso correspondiente de los usuarios de red a esta información en condiciones normales de uso. Los gestores de redes de transporte no serán responsables en ninguna circunstancia de ofrecer garantía adicional alguna, concretamente con respecto al sistema de TI de los usuarios de red.
4. La autoridad reguladora nacional decidirá sobre el modelo de información por zona de balance. Para la facilitación de información sobre entradas y salidas con medida intradiaria, se aplicarán las mismas normas a todos los modelos.
5. Para las zonas de balance en las que, tras la entrada en vigor del presente Reglamento, se pretenda aplicar la variante 2 del modelo de información, el gestor de la red de transporte o la autoridad reguladora nacional, según proceda, efectuarán una consulta previa de mercado.
Artículo 34
Entradas y salidas con medición intradiaria
1. En el caso de entradas y salidas con medición intradiaria en la zona de balance en el que el reparto al usuario de red sea igual a su cantidad confirmada, el gestor de la red de transporte no estará obligado a proporcionar más información aparte de la cantidad confirmada.
2. En el caso de entradas y salidas con medición intradiaria en la zona de balance en el que el reparto al usuario de red no sea igual a su cantidad confirmada, el gestor de la red de transporte facilitará a los usuarios de red, respecto al día de gas D, al menos dos actualizaciones de los flujos registrados, como mínimo, respecto al total de entradas y salidas con medición intradiaria, con arreglo a una de las dos opciones que se presentan a continuación, a juicio del gestor de la red de transporte:
a)
cada actualización cubre flujos de gas a partir del comienzo de este día de gas D, o
b)
cada actualización cubre flujos de gas incrementales después de que se comuniquen en la actualización anterior.
3. Las primeras actualizaciones cubrirán al menos cuatro horas de flujos de gas en el día de gas D. Estas actualizaciones se facilitarán sin demora indebida y transcurridas como máximo cuatro horas después del flujo de gas, y no más tarde de las 17:00 UTC (hora de invierno) o de las 16:00 UTC (hora de verano).
4. El momento de la facilitación de la segunda actualización se definirá en la aprobación por la autoridad reguladora nacional, y será publicada por el gestor de la red de transporte.
5. El gestor de la red de transporte puede solicitar a los usuarios de red que indiquen a qué parte de la información mencionada en el apartado 2 tienen acceso. Según sea la respuesta recibida, este gestor de la red de transporte proporcionará al usuario de red la parte de la información a la que no tiene acceso, de conformidad con los apartados 2 a 4.
6. Cuando el gestor de la red de transporte no sea responsable del reparto de las cantidades de gas entre los usuarios de red como parte del proceso de reparto, como excepción al apartado 2, proporcionará como mínimo información sobre el total de las entradas y salidas un mínimo de dos veces por día de gas D en dicho día de gas D.
Artículo 35
Salidas con medición diaria
1. Cuando se aplique la variante 1 del modelo de información, en el día de gas D, el gestor de la red de transporte proporcionará a los usuarios de red un mínimo de dos actualizaciones de su reparto de flujos medidos, como mínimo para el total de salidas con medición diaria de cualquiera de ambas opciones, según decida el gestor de la red de transporte:
a)
cada actualización cubre los flujos de gas a partir del comienzo del día de gas D, o
b)
cada actualización cubre los flujos de gas incrementales después de que se comuniquen en la actualización anterior.
2. Cada actualización se proporcionará antes de transcurridas dos horas a partir de la hora final de los flujos de gas.
Artículo 36
Salidas sin medición diaria
1. Cuando se aplica el modelo de referencia de información:
a)
en el día de gas D-1, el gestor de la red de transporte proporcionará a los usuarios de red una previsión de sus salidas sin medición diaria para el día de gas D no más tarde de las 12:00 UTC (hora de invierno) o de las 11:00 UTC (hora de verano);
b)
en el día de gas D, el gestor de la red de transporte proporcionará a los usuarios de red un mínimo de dos actualizaciones de la previsión de sus salidas sin medición diaria.
2. La primera actualización se proporcionará no más tarde de las 13:00 UTC (hora de invierno) o de las 12:00 UTC (hora de verano).
3. El momento de la provisión de la segunda actualización se aprobará por la autoridad reguladora nacional, y será publicada por el gestor de la red de transporte. Tendrá en consideración lo siguiente:
a)
disponibilidad de productos normalizados a corto plazo en una plataforma de comercio;
b)
precisión de la previsión de salidas sin medición diaria del usuario de red en comparación con el momento de la entrega;
c)
momento en el que finaliza el período de renominación, tal como se estipula en el artículo 15, apartado 1;
d)
momento de la primera actualización de la previsión de las salidas sin medición diaria del usuario de red.
4. Cuando se aplique la variante 1 del modelo de información, en el día de gas D, el gestor de la red de transporte proporcionará a los usuarios de red un mínimo de dos actualizaciones de su reparto de flujos medidos, como mínimo para el total de salidas sin medición diaria, tal como se menciona en el artículo 35.
5. Cuando se aplique la variante 2 del modelo de información, en el día de gas D-1, el gestor de la red de transporte proporcionará a los usuarios de red una previsión de sus salidas sin medición diaria para el día de gas D tal como se menciona en el apartado 1, letra a).
Artículo 37
Entradas y salidas después del día de gas
1. No más tarde del fin del día de gas D+1, el gestor de la red de transporte proporcionará a cada usuario de red un reparto inicial de sus entradas y salidas del día D, así como una cantidad inicial de desbalance diario.
a)
Para los modelos de referencia y la variante 1, se repartirá todo el gas suministrado al sistema de distribución;
b)
para la variante 2 del modelo de información, las salidas sin medición diaria serán iguales a la previsión de salidas sin medición diaria del usuario de red proporcionada el día anterior;
c)
para la variante 1 del modelo de información, el reparto inicial y el volumen de desbalance diario inicial se considerarán el reparto final y la cantidad de desbalance diario final.
2. Cuando se aplique una medida provisional mencionada en los artículos 47 a 51, pueden proporcionarse una asignación inicial y una cantidad de desbalance diario inicial en el plazo de tres días de gas después del día de gas D en caso de que no fuera técnica u operativamente posible cumplir lo dispuesto en el apartado 1.
3. El gestor de la red de transporte proporcionará a cada usuario de red el reparto final de sus entradas y salidas y la cantidad final de desbalance diario dentro de un período de tiempo definido en virtud de las normas nacionales aplicables.
Artículo 38
Análisis de rentabilidad
1. Antes de transcurridos dos años desde la entrada en vigor del presente Reglamento, los gestores de redes de transporte valorarán los costes y beneficios de:
a)
aumentar la frecuencia de la provisión de información a los usuarios de red;
b)
reducir los plazos de suministro de información;
c)
mejorar la precisión de la información suministrada.
Este análisis de rentabilidad especificará el desglose de los costes y beneficios entre las categorías de las partes afectadas.
2. El gestor de la red de transporte consultará a las partes interesadas en esta valoración, en cooperación con los gestores de redes de transporte cuando estos se vean afectados.
3. En función de los resultados de la consulta, la autoridad reguladora nacional decidirá sobre los cambios relevantes del suministro de información.
Artículo 39
Obligaciones de información del(los) operador(es) de red(es) distribución y de la(s) entidad(es) encargada(s) de las previsiones para con el gestor de la red de transporte
1. En virtud del presente Reglamento, cada gestor de la red de distribución asociado a una zona de balance y cada parte encargada de las previsiones proporcionarán al gestor de la red de transporte la información necesaria a efectos del suministro de información a los usuarios de red. Esto incluirá entradas y salidas en el sistema de distribución independientemente de si dicho sistema forma o no parte de la zona de balance.
2. La información, su formato y el procedimiento para su suministro se definirá en cooperación entre el gestor de la red de transporte, el gestor de la red de distribución y la entidad encargada de las previsiones, según sea el caso, para asegurar un suministro adecuado de información, por parte del gestor de la red de transporte, a los usuarios de red conforme a lo dispuesto en el presente capítulo, en concreto conforme a los criterios establecidos en el artículo 33, apartado 1.
3. Esta información se proporcionará a un gestor de la red de transporte en el mismo formato definido en virtud de las normas nacionales aplicables, y será coherente con el formato utilizado por el gestor de la red de transporte para suministrar la información a los usuarios de red.
4. La autoridad reguladora nacional podrá pedir al gestor de la red de transporte, al gestor de la red de distribución y a la entidad encargada de las previsiones que propongan un mecanismo de incentivos en relación con la presentación de una previsión precisa de las salidas sin medición diaria de un usuario de red de conforme a los criterios establecidos en el artículo 11, apartado 4, para el gestor de la red de transporte.
5. La autoridad reguladora nacional competente designará la entidad encargada de las previsiones en una zona de balance tras la consulta previa a los gestores de la red de transporte y a los gestores de la red de distribución implicados. La entidad encargada de las previsiones será responsable de calcular las previsiones de salidas sin medición diaria de un usuario de red y el reparto subsiguiente, cuando proceda. Puede ser un gestor de la red de transporte, un gestor de la red de distribución o un tercero.
Artículo 40
Obligaciones de información del(los) gestor(es) de la red de distribución para con el gestor de la red de transporte
El gestor de la red de distribución suministrará al gestor de la red de transporte la información sobre las entradas y salidas con medición intradiaria y diaria en el sistema de distribución, coherente con los requisitos de información establecidos en el artículo 34, apartados 2 a 6, y los artículos 35 y 37. Esta información se suministrará al gestor de la red de transporte dentro de un tiempo suficiente para que el gestor de la red de transporte suministre la información a los usuarios de red.
Artículo 41
Obligaciones de información del(los) gestor(es) de la red de distribución para con la entidad encargada de las previsiones
1. Los gestores de la red de distribución son responsables de proporcionar a la entidad encargada de las previsiones información suficiente y actualizada para la aplicación de la metodología de previsión de salidas sin medición diaria de un usuario de red tal como se establece en el artículo 42, apartado 2. Esta información se facilitará oportunamente conforme a los tiempos definidos por la entidad encargada de las previsiones y de forma que corresponda a sus necesidades.
2. El apartado 1 también será aplicable, mutatis mutandis, a la variante 1.
Artículo 42
Obligaciones de información de la entidad encargada de las previsiones para con el gestor de la red de transporte
1. La entidad encargada de las previsiones proporcionará al gestor de la red de transporte previsiones de las salidas sin medición diaria del usuario de red y de los repartos posteriores, cumpliendo los requisitos de información establecidos en los artículos 36 y 37. Esta información se suministrará al gestor de la red de transporte dentro de un plazo de tiempo suficiente para que el gestor de la red de transporte suministre la información a los usuarios de red y para las previsiones dentro del día y del día siguiente de salidas sin medición diaria de un usuario de red, no más tarde de una hora antes de los plazos a los que se hace referencia en el artículo 36, apartado 1, letras a) y b), a menos que el gestor de la red de transporte y la entidad encargada de las previsiones acuerden un momento posterior suficiente para que el gestor de la red de transporte proporcione esta información a los usuarios de red.
2. La metodología de previsión de salidas sin medición diaria de un usuario de red se basará en un modelo estadístico de demanda, asignándose a cada salida sin medición diaria un perfil de carga, que constará de una fórmula de la variación de la demanda de gas frente a variables tales como temperatura, día de la semana, tipo de cliente y períodos vacacionales. La metodología estará sujeta a consulta antes de su adopción.
3. La entidad encargada de las previsiones publicará un informe sobre la precisión de la previsión de salidas sin medición diaria de un usuario de red al menos una vez cada dos años.
4. En su caso, los gestores de redes de transporte proporcionarán los datos sobre flujos de gas dentro de un tiempo suficiente para que la entidad encargada de las previsiones cumpla sus obligaciones conforme a lo dispuesto en este artículo.
5. Los apartados 2 a 4 son aplicables, mutatis mutandis, a la variante 1.
CAPÍTULO IX
SERVICIO DE FLEXIBILIDAD DE ALMACENAMIENTO DE GAS
Artículo 43
Disposiciones generales
1. El gestor de la red de transporte podrá ofrecer un servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas a los usuarios de red previa aprobación de los términos y condiciones correspondientes por la autoridad reguladora nacional.
2. Los términos y condiciones aplicables a un servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas serán coherentes con la responsabilidad del usuario de red de equilibrar sus entradas y salidas del día de gas.
3. El servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas se limitará al nivel disponible en la red de transporte y que se considere que no es necesaria para llevar a cabo su función de transporte de acuerdo con la evaluación del gestor de la red de transporte implicado.
4. Se tendrá en cuenta el gas suministrado a la red de transporte, y consumido de esta, por parte de estos usuarios de red en virtud de este servicio para el cálculo de su cantidad de desbalance diaria.
5. El mecanismo de neutralidad establecido en el capítulo VII no será aplicable al servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas a menos que la autoridad reguladora nacional decida lo contrario.
6. Los usuarios de red notificarán al gestor de la red de transporte implicado el uso del servicio de flexibilidad de transporte de gas presentando nominaciones y renominaciones.
7. El gestor de la red de transporte podrá abstenerse de exigir que los usuarios de red presenten las nominaciones y renominaciones indicadas en el apartado 6 cuando la ausencia de dicho requisito no dificulte el desarrollo del mercado mayorista de gas a corto plazo y el gestor de la red de transporte tenga información suficiente para proporcionar una asignación precisa de uso de un servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas el siguiente día de gas.
Artículo 44
Condiciones para la provisión del servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas
1. El servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas únicamente se puede proporcionar cuando se hayan cumplido los siguientes criterios:
a)
a efectos de la prestación del servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas, no será necesario que el gestor de la red de transporte suscriba contratos con otro proveedor de infraestructuras, como gestores de sistemas de almacenamiento o de GNL;
b)
los ingresos generados por el gestor de la red de transporte procedentes de la provisión del servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas será como mínimo igual a los costes en los que se ha incurrido o se va a incurrir al proporcionar este servicio;
c)
el servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas se ofrecerá de forma transparente y no discriminatoria, y podrá ofrecerse utilizando mecanismos competitivos;
d)
el gestor de la red de transporte no cargará a un usuario de red, directa o indirectamente, los costes ocasionados por la prestación de un servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas, si este usuario de red no lo contratase, así como
e)
la prestación de un servicio de flexibilidad de almacenamiento de combustible no tendrá un efecto perjudicial sobre el comercio transfronterizo.
2. El gestor de la red de transporte dará prioridad a la reducción de las obligaciones intradiarias por encima de la provisión del servicio de flexibilidad de almacenamiento de gas.
CAPÍTULO X
MEDIDAS PROVISIONALES
Artículo 45
Medidas provisionales: disposiciones generales
1. En ausencia de liquidez suficiente del mercado mayorista de gas a corto plazo, los gestores de redes de transporte adoptarán las medidas provisionales adecuadas mencionadas en los artículos 47 a 50. Las acciones de balance adoptadas por el gestor de la red de transporte, en el caso de medidas provisionales, promoverán en la medida de lo posible, la liquidez del mercado mayorista de gas a corto plazo.
2. El recurso a una medida provisional se hará sin perjuicio de la aplicación de cualquier otra medida provisional alternativa o con carácter adicional, siempre que dichas medidas pretendan promover la competencia y la liquidez en el mercado mayorista de gas a corto plazo y sean coherentes con los principios generales establecidos en el presente Reglamento.
3. Las medidas provisionales referidas en los apartados 1 y 2 serán elaboradas y aplicadas por cada gestor de red de transporte, de conformidad con el informe referido en el artículo 46, apartado 1, aprobado por la autoridad reguladora nacional de acuerdo con el procedimiento establecido en el artículo 46.
4. El informe preverá la finalización de las medidas provisionales no más tarde de transcurridos cinco años desde la entrada en vigor del presente Reglamento.
Artículo 46
Medidas provisionales: informe anual
1. Cuando el gestor de la red de transporte prevea aplicar o mantener la aplicación de medidas provisionales, preparará un informe que especificará:
a)
una descripción del estado de desarrollo y liquidez del mercado mayorista de gas a corto plazo en el momento de elaboración del informe incluyendo, entre otros, cuando estén disponibles para el gestor de la red de transporte:
i)
el número de transacciones efectuadas en el mercado mayorista de gas y el número de transacciones en general,
ii)
las horquillas de oferta/demanda y los volúmenes de oferta y demanda,
iii)
el número de participantes con acceso al mercado mayorista de gas a corto plazo,
iv)
el número de participantes activos en el mercado mayorista de gas a corto plazo durante un período de tiempo dado;
b)
las medidas provisionales que se aplicarán;
c)
los motivos de la aplicación de las medidas provisionales:
i)
explicación de por qué son necesarias, debido al estado de desarrollo del mercado mayorista de gas a corto plazo mencionado en el punto b),
ii)
valoración de cómo aumentarán la liquidez del mercado mayorista de gas a corto plazo;
d)
identificación de las medidas que se adoptarán para eliminar las medidas provisionales, incluidos los criterios de toma de estas medidas y una evaluación de los tiempos correspondientes;
2. El gestor de la red de transporte consultará a las partes interesadas sobre el informe propuesto.
3. Tras el proceso de consulta, el gestor de la red de transporte enviará el informe a la autoridad reguladora nacional para su aprobación. El primer informe se enviará antes de transcurridos seis meses desde la entrada en vigor del presente Reglamento y, llegado el caso, se presentarán anualmente los informes posteriores de actualización.
4. La autoridad reguladora nacional tomará y publicará una decisión motivada antes de que transcurran seis meses desde la recepción del informe completo. Esta decisión se notificará sin demora a la Agencia y a la Comisión. A la hora de decidir si se aprueba el informe, la autoridad reguladora nacional valorará su efecto sobre la armonización de los regímenes de balance, sobre la facilitación de la integración del mercado, asegurando la no discriminación, una competencia efectiva y el funcionamiento eficiente del mercado de gas.
5. Será de aplicación el procedimiento establecido en el artículo 27, apartado 2.
Artículo 47
Plataforma de balance
1. Cuando el mercado mayorista de gas a corto plazo tenga una liquidez insuficiente o se prevea que pueda tenerla, o cuando los productos temporales y localizados locales requeridos por el gestor de la red de transporte no puedan obtenerse en este mercado, se establecerá una plataforma para el balance del gestor de redes de transporte.
2. Los gestores de redes de transporte considerarán si puede llevarse a cabo una plataforma conjunta de balance para zonas de balance adyacentes dentro del marco de cooperación entre los gestores de redes de transporte o donde haya una capacidad de interconexión suficiente y se considere que la implantación de dicha plataforma conjunta sería eficiente. Si se establece una plataforma conjunta de balance, esta será operada por los gestores de redes de transporte interesados.
3. En el caso de que la situación descrita en el apartado 1 no haya cambiado de forma sustancial después de transcurridos cinco años, no obstante lo dispuesto en el artículo 45, apartado 4, y previa presentación de la modificación pertinente del informe, la autoridad reguladora nacional podrá decidir mantener en funcionamiento la plataforma de balance durante un período no superior a cinco años.
Artículo 48
Alternativa a las plataformas de balance
Cuando el gestor de la red de transporte pueda demostrar que, como resultado de una capacidad insuficiente de interconexión entre las zonas de balance, una plataforma de balance no puede incrementar la liquidez del mercado mayorista de gas a corto plazo y no puede permitir al gestor de la red de transporte tomar acciones de balance eficientes, podrá utilizar una alternativa, como servicios de balance, previa aprobación de la autoridad reguladora nacional. Cuando se utilice esa alternativa, deberán especificarse los términos y condiciones de los acuerdos contractuales subsiguientes, así como los precios y la duración aplicables.
Artículo 49
Tarifa de desbalance provisional
1. Cuando sean necesarias las medidas provisionales mencionadas en el artículo 45, la obtención del precio puede calcularse de acuerdo con el informe mencionado en el artículo 46, que sustituirá a la metodología de cálculo de la tarifa de desbalance diaria.
2. En ese caso, la obtención del precio puede basarse en un precio reglamentado, en una aproximación del precio de mercado u obtenerse de transacciones de la plataforma de balance.
3. La aproximación del precio de mercado buscará satisfacer las condiciones establecidas en el artículo 22, apartado 6. Su concepción tendrá en cuenta el riesgo potencial de manipulación del mercado.
Artículo 50
Tolerancia
1. Las tolerancias podrán aplicarse únicamente cuando los usuarios de red no tengan acceso:
a)
a un mercado mayorista de gas a corto plazo que tenga suficiente liquidez;
b)
al gas necesario para satisfacer fluctuaciones a corto plazo en la oferta o demanda de gas, o
c)
a la información suficiente referente a sus entradas y salidas.
2. Las tolerancias se aplicarán:
a)
dependiendo de la cantidad de desbalance diaria de los usuarios de red;
b)
de forma transparente y no discriminatoria;
c)
únicamente en la medida necesaria y durante la duración mínima requerida.
3. La aplicación de tolerancias podrá reducir la exposición financiera de un usuario de red al precio de venta marginal o al precio de compra marginal con respecto a una parte de, o a toda, la cantidad de desbalance diaria del usuario de red para el día de gas.
4. El nivel de tolerancia será la cantidad máxima de gas que comprará o venderá cada usuario de red a un precio medio ponderado. Si existe una cantidad de gas restante que constituya el volumen de desbalance diario de cada usuario de red que supere el nivel de tolerancia, se venderá o comprará al precio marginal de venta o al precio marginal de compra.
5. El diseño del nivel de tolerancia:
a)
reflejará la flexibilidad de la red de transporte y las necesidades del usuario de red;
b)
reflejará el nivel de riesgo para el usuario de red en la gestión del balance de sus entradas y salidas;
c)
no dificultará el desarrollo del mercado mayorista de gas a corto plazo;
d)
no dará lugar a un incremento indebidamente excesivo de los costes de las acciones de balance del gestor de la red de transporte.
6. La tolerancia se calculará sobre la base de las entradas y salidas de cada usuario de red, excluidas las transacciones en el punto de negociación virtual, para cada día de gas. Las subcategorías estarán definidas de conformidad con las normas nacionales aplicables.
7. El nivel de tolerancia aplicable para una salida sin medición diaria, de conformidad con las normas nacionales aplicables, se basará en la diferencia entre la previsión correspondiente de las salidas sin medición diaria de un usuario de red y el reparto para consumo sin medición diaria.
8. La tolerancia podrá incluir un componente calculado teniendo en cuenta la aplicación de la desviación de la previsión de salidas sin medición diaria del usuario de red, que es la cantidad por la cual la previsión correspondiente:
a)
supera al reparto de salidas sin medición diaria en caso de que el volumen de desbalance diario sea positiva;
b)
es inferior al reparto de salidas sin medición diaria en caso de que la cantidad de desbalance diaria sea negativa.
CAPÍTULO XI
DISPOSICIONES FINALES Y TRANSITORIAS
Artículo 51
Liberación de excedentes de flexibilidad del gestor de la red de transporte
1. Cuando los contratos a largo plazo para la adquisición de flexibilidad vigentes en la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento confieran al gestor de la red de transporte el derecho de consumir o suministrar volúmenes especificados de gas, el gestor de la red de transporte tendrá como objetivo reducir estas cantidades de flexibilidad.
2. A la hora de determinar la cantidad de flexibilidad sobrante disponible para las entradas y salidas bajo un contrato a largo plazo en vigor, el gestor de la red de transporte considerará el uso de productos normalizados a corto plazo.
3. El sobrante de flexibilidad podrá liberarse:
a)
en virtud de las condiciones del contrato existente cuando contenga disposiciones que permitan reducir la cantidad de gas comprometida y/o rescindir el contrato existente, o
b)
del siguiente modo en ausencia de dichos derechos contractuales:
i)
el contrato permanecerá en vigor hasta su extinción en virtud de los términos y condiciones aplicables,
ii)
las partes contratantes considerarán acuerdos adicionales para devolver al mercado cualquier excedente de gas no requerido para fines de balance, para dar acceso a los demás usuarios de red a mayores cantidades de flexibilidad.
4. Cuando el contrato en vigor prevea reducir la flexibilidad en cantidades coherentes con la disponibilidad de excedente, el gestor de la red de transporte reducirá dicha flexibilidad en cuanto sea posible a partir de la entrada en vigor del presente Reglamento o tan pronto como pueda establecerse la existencia del excedente.
5. El gestor de la red de transporte consultará a las partes interesadas en relación con las propuestas específicas que se deberán aplicar como medidas provisionales para la liberación de la flexibilidad sobrante bajo los contratos a largo plazo en vigor.
6. El gestor de la red de transporte publicará información sobre las acciones de balance que haya tomado en virtud del contrato a largo plazo en vigor.
7. La autoridad reguladora nacional puede establecer objetivos para la proporción en la que deberían reducirse los contratos a largo plazo con el fin de aumentar la liquidez del mercado mayorista de gas a corto plazo.
Artículo 52
Disposiciones transitorias
1. La autoridad reguladora nacional podrá autorizar, ante una solicitud justificada de un gestor de la red de transporte, que dicho gestor de transporte disponga de un período transitorio de 24 meses a partir del 1 de octubre de 2014 para cumplir las disposiciones del presente Reglamento, siempre que dicho gestor no aplique ninguna de las medidas provisionales contempladas en el capítulo X. En el caso de que la autoridad reguladora nacional haga uso de esta posibilidad, el presente Reglamento no se aplicará en la zona de balance del mencionado gestor de la red de transporte en la medida y durante el tiempo del período transitorio establecidos en la decisión de la autoridad reguladora nacional.
2. La decisión motivada será tomada y publicada por la autoridad reguladora nacional de conformidad con el apartado 1 en un plazo de tres meses tras la recepción de dicha solicitud. Esta decisión se notificará sin demora a la Agencia y a la Comisión.
Artículo 53
Entrada en vigor
El presente Reglamento entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos 28, 33, apartado 5, 38, apartado 1, 45, apartado 4, 46, apartado 3, y en los artículos 51 y 52, el presente Reglamento será de aplicación a partir del 1 de octubre de 2015.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 26 de marzo de 2014.