ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. prosince 2013
o státní podpoře SA.33229 (2012/C) - (ex 2011/N) - Restrukturalizace NLB - Slovinsko, kterou Slovinsko hodlá poskytnout bance Nova Ljubljanska banka d.d.
(oznámeno pod číslem C(2013)9632)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/535/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby se k věci vyjádřily v souladu s těmito ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 14. ledna 2011 slovinské orgány oznámily státní rekapitalizaci banky Nova Ljubljanska banka d.d. (dále jen „NLB d.d.“) v hodnotě 250 milionů EUR.
(2)
Rozhodnutím ze dne 7. března 2011 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“) Evropská komise schválila první podporu na rekapitalizaci ve prospěch NLB d.d., která se po předložení plánu restrukturalizace poskytne na dobu šesti měsíců.
(3)
Dne 22. července 2011 oznámily slovinské orgány plán restrukturalizace. Ve dnech 6. září 2011 až 26. března 2012 předložily další aktualizace.
(4)
Dne 16. května 2012 slovinské orgány informovaly Komisi, že hodlají bance NLB d.d. poskytnout druhou rekapitalizaci. Toto opatření bylo oznámeno 6. června 2012.
(5)
Rozhodnutím ze dne 2. července 2012 (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení“) Komise schválila druhou rekapitalizaci NLB d.d. a zároveň zahájila důkladné vyšetřování, v němž vznesla pochybnosti ohledně schopnosti NLB d.d. obnovit svoji životaschopnost a také ohledně zajištění dostatečného sdílení nákladů a provedení opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže a vycházejí z plánu restrukturalizace, jenž jí byl předložen.
(6)
Dne 22. listopadu 2012 bylo druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a zúčastněné strany byly vyzvány, aby podaly připomínky (3). Komise žádné připomínky neobdržela.
(7)
V návaznosti na druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení slovinské orgány dne 7. ledna 2013 oznámily, že plán restrukturalizace přepracovaly, a dne 25. března 2013 bylo předloženo pozměněné znění. Slovinské orgány následně v prosinci 2013 předložily další pozměněné znění. Znění plánu, které bylo Komisi poskytnuto v prosinci 2013, se v tomto rozhodnutí označuje jako „plán restrukturalizace“.
(8)
Na žádosti Komise slovinské orgány v období od 2. července 2012 do 9. prosince 2013 předložily další informace.
(9)
Dne 10. dubna 2013 Komise na základě postupu při makroekonomické nerovnováze dospěla k závěru, že Slovinsko čelí nadměrné ekonomické nerovnováze. V souvislosti s postupem při makroekonomické nerovnováze muselo Slovinsko provést zátěžový test založený na metodologii „bottom-up“ a makro-zátěžový test a přezkum kvality aktiv slovinského bankovního sektoru (dále jen „přezkum kvality aktiv/zátěžový test“), který byl proveden nezávislými poradci. Výsledky přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu jsou součástí plánu restrukturalizace.
(10)
Z důvodu naléhavosti Republika Slovinsko výjimečně souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude přijato v anglickém jazyce.
2. POPIS PŘÍJEMCE A ZDROJE JEHO PROBLÉMŮ
(11)
NLB d.d. společně se svými přidruženými organizacemi (dále jen „NLB“ nebo „banka“) je největší slovinskou bankovní a finanční skupinou. Ke dni 30. září 2012 ji tvořilo NLB d.d. a 47 bank, společností, poboček a zastupitelství v zahraničí. NLB je významným bankovním subjektem ve Slovinsku a v jihovýchodní Evropě. Ke dni 30. září 2012 představovala NLB přibližně 30 % slovinského bankovního sektoru z hlediska celkových aktiv a řadila se mezi tři nejvýznamnější banky v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Černé Hoře, Kosovu a Republice Srbsko a v Bosně a Hercegovině zaujímala šestou příčku. Bankovnictví je nejdůležitější podnikatelskou činností NLB, ačkoli NLB poskytuje také jiné finanční služby, např. pojištění, správu aktiv, leasing, faktoring a odkupování pohledávek.
(12)
Od společnosti Moody's má NLB má negativní hodnocení Caa2 a od společnosti Fitch má negativní hodnocení BB-. Obě hodnocení se v roce 2013 zhoršila. Toto zhoršení bylo způsobeno především koncentrací a dalším zhoršováním kvality úvěrového portfolia a nízkým finančním a kapitálovým postavením banky ve stávajícím tržním prostředí.
(13)
Ve Slovinsku nabízí NLB celou škálu bankovních služeb jak jednotlivcům, tak podnikům, přičemž klade důraz na maloobchodní bankovní sektor. Rovněž působí v oblastech soukromého, podnikového a investičního bankovnictví.
(14)
Ke dni 30. června 2013 měla NLB tuto kapitálovou strukturu: Republika Slovinsko držela 77,51 % akcií NLB, Kapitalska družba d.d. 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % a Poteza borzno posredniška družba d.d. (v konkurzním řízení) 2,24 %.
(15)
Ke dni 31. prosince 2012 měla NLB celková aktiva v hodnotě 14,3 miliard EUR a celkové vklady v hodnotě přibližně 9,1 miliard EUR, které sestávaly z vkladů domácností (6,5 miliard EUR), podnikových vkladů (2 miliardy EUR) a státních vkladů (0,6 miliardy EUR). Kromě toho vydala dluhové cenné papíry v hodnotě 112 milionů EUR. Ke stejnému datu činilo celkové úvěrové portfolio NLB v nebankovním sektoru přibližně 9,5 miliard EUR. Poměr úvěrů ke vkladům byl 104 % (ve srovnání se 105 % v roce 2011 a 127 % v roce 2010).
(16)
Hlavním zdrojem problémů NLB je nárůst úvěrů v selhání, který vzrostl z 0,6 miliardy EUR v roce 2008 (3,8 % celkového objemu úvěrů) na 3,7 miliardy EUR v prosinci 2012 (28,2 % celkového objemu úvěrů). K těmto špatným výsledkům došlo v kontextu značného tlaku na kapitálovou přiměřenost NLB v důsledku zhoršující se kvality portfolia aktiv, vyšších kapitálových poměrů vyžadovaných regulačním orgánem a očekávaných investory a snížené dostupnosti kapitálu a financování dluhů, a zejména v důsledku velkoobchodního financování.
(17)
Před začátkem finanční krize v roce 2008 strategie NLB využívala příznivých hospodářských podmínek. V letech 2002 až 2009 rostlo úvěrové portfolio NLB (čisté úvěry) o 15 % ročně a vklady o 8 %. Za vysokým růstem stálo zejména poskytování úvěrů podnikatelskému sektoru.
(18)
Kromě tohoto organického růstu NLB rostla také díky akvizicím několika bankovních dceřiných společnosti v jihovýchodní Evropě, jakož i díky organickému růstu a zřízení nových subjektů v segmentech leasingu, faktoringu/odkupu pohledávek, životního pojištění/penzijních fondů a správy aktiv.
(19)
Tabulka 1 znázorňuje vývoj aktiv NLB ve Slovinsku a v jihovýchodní Evropě v období od 31. prosince 2006 do 30. září 2012.
Tabulka 1
Celkové podíly NLB na trhu aktiv
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9M 2012
Celková aktiva skupiny NLB (v milionech EUR)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Slovinsko
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosna a Hercegovina - federace
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosna a Hercegovina - Republika Srbsko
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Černá Hora
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Kosovo
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Makedonie
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Srbsko
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
NLB byla v období 2003-2008 zisková. Od roku 2009 však po zdanění vytvářela ztráty. Tyto ztráty dosáhly v roce 2009 výše 87 milionů EUR, v roce 2010 výše 202 milionů EUR, v roce 2011 výše 239 milionů EUR a v roce 2012 výše 273,5 milionů EUR. V prvním semestru roku 2013 zaznamenala NLB po zdanění ztrátu 91,2 milionů EUR. Kvalita úvěrového portfolia NLB se začala zhoršovat v roce 2009. Úvěry v selhání vzrostly z 3,8 % v roce 2008 na 28,2 % v prosinci 2012.
(21)
Ke dni 30. června 2013 dosáhl regulační kapitál NLB částky 1 074,3 milionů EUR. Její poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení EU o kapitálových požadavcích (4) byl 8,5 %.
(22)
Dne 4. prosince 2013 z výsledků přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu vyplynulo, že NLB má podle nepříznivého scénáře nedostatek kapitálu ve výši 1,8 miliardy EUR (5).
3. OPATŘENÍ PODPORY
(23)
NLB dosud obdržela tato opatření státní podpory:
i)
první rekapitalizaci ve výši 250 milionů EUR, která byla dočasně schválena v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu ze dne 7. března 2011;
ii)
druhou rekapitalizaci ve výši 382,9 milionů EUR, která byla dočasně schválena v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení ze dne 2. července 2012.
(24)
Kromě uvedených dvou rekapitalizací hodlá Slovinsko provést další dvě opatření ve prospěch NLB:
i)
třetí rekapitalizaci ve výši 1,558 miliardy EUR a
ii)
převod souhrnu znehodnocených aktiv, který je tvořen úvěry v selhání (v nominální částce 2,3 miliardy EUR) a seznamem akcií (v tržní hodnotě 94 milionů EUR), na společnost BAMC.
3.1. PRVNÍ REKAPITALIZACE NLB
(25)
V letech 2009 a 2010 NLB zaznamenala po několika ziskových letech ztráty, které byly způsobeny především zhoršujícím se ekonomickým klimatem. Slabý hospodářský růst a rostoucí nezaměstnanost snížily poptávku po úvěrech a způsobily značný nárůst ve znehodnocování úvěrů. Poměr kmenového kapitálu tier 1 NLB podle nařízení o kapitálových požadavcích klesl z 6,9 % v roce 2009 na 6 % v roce 2010. V červenci 2010 Slovinská banka požádala NLB, aby posílila své kapitálové postavení. NLB se proto rozhodla získat více kapitálu.
(26)
NLB se rozhodla získat 250 milionů EUR vlastního kapitálu, což se rovná 1,6 % jejích rizikově vážených aktiv, a to prostřednictvím veřejné nabídky akcií. K nárůstu kapitálu došlo ve dvou tranších. V první fázi byly akcie nabídnuty k upsání stávajícím akcionářům (celková upsaná částka činila 89,2 milionů EUR a stát v plném rozsahu uplatnil svá předkupní práva). Ve druhé fázi byly zbývající akcie nabídnuty veřejnosti. Avšak vzhledem k tomu, že veřejnost neprojevila dostatečný zájem, byly akcie nakonec v plném rozsahu upsány Slovinskem.
(27)
Komise schválila první rekapitalizaci dne 7. března 2011 jako dočasnou podporu na záchranu v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu. Komise uvedla, že aspekt týkající se sdílení nákladů podrobněji posoudí při posuzování plánu restrukturalizace, který se Slovinsko zavázalo poskytnout (6).
3.2. DRUHÁ REKAPITALIZACE NLB
(28)
V květnu 2011 Slovinská banka požádala NLB, aby ještě více posílila své kapitálové postavení.
(29)
Jelikož nebylo možné záležitost vyřešit za přispění soukromého investora, Slovinsko poskytlo NLB 382,9 milionů EUR ve formě podmíněných konvertibilních dluhopisů, které se podle použitelných předpisů kvalifikují jako nástroje kmenového kapitálu tier 1. V březnu 2013 NLB přeměnila podmíněné konvertibilní dluhopisy v souladu s podmínkami dohody, která podmíněné konvertibilní dluhopisy upravuje, na vlastní kmenové akcie.
(30)
Druhou rekapitalizaci Komise schválila prostřednictvím druhého rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení (7).
3.3. TŘETÍ REKAPITALIZACE NLB
(31)
Podle výsledků přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu a s přihlédnutím k obsahu plánu restrukturalizace včetně prodeje aktiv a převodu některých znehodnocených aktiv na BAMC má NLB nedostatek kapitálu ve výši 1,8 miliardy EUR. Po zohlednění účinku plánované rekapitalizace podřízeného dluhu (čímž se sníží kapitálová potřeba NLB o 250 milionů EUR) poskytne stát NLB dodatečný kapitál ve výši 1,558 miliardy EUR ve formě státních dluhopisů a hotovosti, aby bance umožnila obnovit životaschopnost.
3.4. PŘEVOD ZNEHODNOCENÝCH AKTIV NA SPOLEČNOST BAMC
(32)
Slovinský zákon o stabilitě bank, který vstoupil v platnost v prosinci 2012, stanoví rámec pro vydávání záruk pro financování převodu znehodnocených aktiv z dřívější doby z bank na společnost BAMC nebo na nástroj pro zvláštní účel. Rovněž povoluje, aby se rekapitalizace zabývaly ztrátami takovýchto bank vzniklých převodem aktiv v jejich dlouhodobé hospodářské hodnotě.
(33)
V květnu 2013 Slovinsko navrhlo národní program reforem, jehož cílem je provést doporučení EU pro jednotlivé země, která jsou určena Slovinsku. Národní program reforem obsahuje převod znehodnocených aktiv ze tří největších slovinských bank včetně NLB na společnost BAMC. Aktiva, která mají být převedena na BAMC, zahrnují: společnosti v úpadku, pohledávky, které mají být restrukturalizovány, pohledávky zajištěné nemovitostmi, finanční podíly a jiné úvěry v selhání.
(34)
Dne 17. května 2013 poskytlo Slovinsko Komisi předběžný seznam aktiv, která mají být převedena z NLB na společnost BAMC a dosahují částky 1,9 miliardy EUR. Tento seznam byl od té doby aktualizován a velikost portfolia aktiv, která mají být převedena, činí 2,2 miliardy EUR (nominální částka) u úvěrů a 94 milionů EUR (tržní hodnota) u akcií.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE A ZÁVAZKY
(35)
Slovinské orgány předložily plán restrukturalizace na období od roku 2013 do 31. prosince 2017.
(36)
Hlavními pilíři plánu restrukturalizace je lepší správa a řízení společnosti a řízení rizik a opětovný důraz na hlavní trhy banky, snížení množství úvěrů v selhání a program snižování nákladů. Plán restrukturalizace obsahuje finanční prognózy pro NLB do 31. prosince 2017 podle základního scénáře a rovněž zohledňuje nepříznivý scénář vypracovaný v rámci přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu.
(37)
Slovinsko vzneslo řadu připomínek, ty jsou popsány v příloze. Aby se zaručilo, že budou závazky splněny, bude jmenován dohlížející správce. Dohlížející správce bude svoji činnost vykonávat po celé období restrukturalizace.
4.1. NÁVRAT K DLOUHODOBÉ ŽIVOTASCHOPNOSTI
(38)
V souvislosti s obnovením životaschopnosti NLB vyvstávají dvě hlavní otázky, které se týkají: i) zavedení moderních struktur správy a řízení podniku a opatření, která zaručí, že jsou rozhodnutí NLB zaměřená na podnikání; a ii) přepracování úvěrových politik a procesů řízení rizik, a to zejména řízení rizik úvěrových.
(39)
Změny správy a řízení podniku uvedené v příloze se provedou v souladu se směrnicí o kapitálových požadavcích (8) a slovinskými vnitrostátními právními předpisy do tří měsíců od data přijetí tohoto rozhodnutí. Výsledné změny místních předpisů a vnitřních pravidel NLB se snaží zaručit, že správní rada NLB bude mít výlučné pravomoci a odpovědnost za řízení každodenní činnosti NLB, a to nezávisle a výhradně v zájmu banky. Proto se na vztah mezi bankou a jejími akcionáři, zejména Republikou Slovinsko, uplatní zásada obvyklých tržních podmínek. V tomto ohledu se Slovinsko zavazuje, že nebude zasahovat do jmenování členů dozorčí rady a výkonného vedení jinak než uplatňováním svých akcionářských práv podle běžného slovinského práva společností. NLB přidělí dvě třetiny křesel a hlasovacích práv v dozorčí radě a jejích výborech nezávislým odborníkům. NLB zavede opatření, jimiž zaručí nezávislé a objektivní fungování vnitřního auditu. NLB bude provádět obezřetnou a rozvážnou obchodní politiku, která bude usilovat o udržitelnost, a souběžně s tím uskuteční plánovaná opatření. NLB dále přezkoumá své politiky v oblasti pobídek a odměňování, aby zaručila, že nepodněcují k nepřiměřenému riskování, soustředí se na dlouhodobé a udržitelné cíle, jsou transparentní a v souladu s pokyny Evropského orgánu pro bankovnictví k politice a postupům odměňování ze dne 10. prosince 2010. Až do 31. prosince 2017 NLB omezí celkové odměny pro jakékoli členy rady a zaměstnance, kteří vykonávají zvláštní práci, v souladu s příslušnými pravidly stanovenými ve sdělení o bankovnictví z roku 2013 (9). Proměnlivé roční odměny správní rady a zaměstnanců, kteří vykonávají zvláštní práci v útvaru sjednávání obchodů (front office), se omezí na pět měsíčních mezd. Proměnlivé odměny zaměstnanců, kteří vykonávají zvláštní práci v jiných funkcích, se omezí na tři měsíční mzdy. Platba alespoň 50 % proměnné odměny se navíc rozloží na dobu tří let. Výsledkem bude, že do 31. prosince 2017 takovéto odměny nepřesáhnou patnáctinásobek průměrné slovinské mzdy nebo desetinásobek průměrné mzdy v NLB, přičemž se použije vyšší z obou hodnot.
(40)
NLB přepracuje své interní postupy stanovení cen a řízení rizik, a to tím, že provede řadu pravidel a opatření, jejichž výčet je podrobně popsán v příloze. Zejména se bude mít za to, že stanovení cen nových úvěrů je odpovídající, jestliže nový úvěr přispívá k dosažení kladné návratnosti kapitálu, a to alespoň v hodnotě […] (10) % v roce 2014, […] % v roce 2015, […] % v roce 2016 a […] % v roce 2017 v každém klientském vztahu za podmínek, které jsou dále upřesněny v příloze.
(41)
Aktiva NLB se rozdělí mezi kmenovou jednotku (přibližně 10,6 miliard EUR) a nekmenovou jednotku (přibližně 2 miliardy EUR). Souhrn znehodnocených aktiv, který je tvořen úvěry v selhání (v nominální částce 2,3 miliardy EUR) a seznamem akcií (v tržní hodnotě 94 milionů EUR), se v rámci opatření týkajícího se znehodnocených aktiv převede na společnost BAMC. NLB sníží bilanční sumu své skupiny z přibližně 17,9 miliard EUR v roce 2010 na [10-20] miliard EUR, a to do 31. prosince 2017.
(42)
Kromě státní podpory, kterou NLB obdržela v březnu 2011 a červenci 2012, stát v rámci plánu restrukturalizace předpokládá dodatečnou kapitálovou injekci ve výši 1,558 miliardy EUR. Tato třetí kapitalizace okamžitě zvýší poměr kmenového kapitálu tier 1 NLB podle nařízení o kapitálových požadavcích na 15 % a rovněž se bude zabývat očekávanými ztrátami. Proto zaručí, že NLB bude v průběhu celého období restrukturalizace dodržovat požadavky na regulační kapitál.
(43)
Budoucí podnikatelská strategie NLB se zaměří na hlavní trhy NLB pro maloobchodní činnosti, malé a střední podniky a vybrané podnikové činnosti. NLB má v souladu se strategií, která klade důraz na hlavní podnikatelské činnosti v hlavních regionech, v plánu výrazně snížit své podílové portfolio. V tomto ohledu plán restrukturalizace stanoví, že dojde k výraznému snížení vedlejších činností NLB, mezi něž patří prodej všech leasingových a faktoringových činností/činností týkajících se odkupu pohledávek a správa nemovitostí, prozatím bude také přerušena vedlejší činnost spočívající v poskytování nových úvěrů podnikovým klientům v zahraničí.
(44)
NLB omezí svoji úvěrovou činnost ve Slovinsku v těchto odvětvích (průměrné […] % snížení rizikově vážených aktiv v období od 31. prosince 2013 do 31. prosince 2017): i) podnikoví klienti v odvětví stavebnictví (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017); ii) podnikoví klienti v odvětví dopravy (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017); iii) finanční holdingy (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017).
(45)
V důsledku provedení plánu restrukturalizace, a zejména převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC klesnou celková aktiva NLB z 14,5 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [10-20] miliard EUR k 31. prosinci 2017 a rizikově vážená aktiva z 11,1 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [5-10] miliard EUR k 31. prosinci 2017.
(46)
Stávající portfolio NLB bude plně financováno až do data jeho smluvní splatnosti. Do budoucna NLB plánuje znovu se důrazně zaměřit na maloobchodní vklady, které tvoří její historický základ financování, ale také má v plánu získat diverzifikovanou velkoobchodní základnu financování. Poměry úvěrů k vkladům se zlepší ze 105 % v roce 2012 na [70-80] % k 31. prosinci 2017.
(47)
NLB také plánuje rozsáhlý program kontrol a snižování nákladů. Provozní náklady NLB dosáhly v roce 2012 368 milionů EUR na úrovni skupiny. NLB sníží své provozní náklady na úrovni skupiny (kromě jednorázových mimořádných nákladů, které se neopakují, tj. výdajů na restrukturalizaci) na [300-350] milionů EUR do 31. prosince 2014, [300-350] milionů EUR do 31. prosince 2015, na [250-300] milionů EUR do 31. prosince 2016 a na [200-250] milionů EUR do 31. prosince 2017.
(48)
NLB předpokládá, že do 31. prosince 2017 dosáhne návratnosti kapitálu po zdanění ve výši [5-10] %. Plán restrukturalizace obsahuje finanční prognózy na období 2013-2017, které naznačují, že k 31. prosinci 2017 bude poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích činit [10-20] %. Zisky NLB po zdanění dosáhnou v roce 2017 [100-150] milionů EUR.
(49)
A konečně, Slovinsko sníží svůj akciový podíl v NLB […] („[…]“ do […]). Pokud Slovinsko neuzavře závazné prodejní a kupní smlouvy týkající se prodeje podílu akcií v NLB kromě […], Slovinsko a NLB udělí správci odprodeje výhradní pověření prodat […], […], […], […], […] a […].
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(50)
Plán restrukturalizace stanoví zákaz distribuce kupónů, dividend a zisků po celou dobu trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2017.
(51)
Slovinsko se zavazuje, že se NLB během období restrukturalizace zdrží veškerých plateb na kapitálové nástroje, pokud tyto platby nebudou vycházet z právního závazku. Slovinsko se také zavazuje, že NLB tyto nástroje nesplatí ani zpětně neodkoupí bez předchozího souhlasu Komise. Uhradit lze kupóny na kapitálové nástroje v držení státu, pokud ovšem takové platby nejsou podnětem k výplatě kupónů jiným investorům, které by jinak nebyly povinné. Tento závazek nevyplácet kupóny během období restrukturalizace se nevztahuje na nově vydané nástroje (tedy nástroje vydané poté, co Komise přijme toto rozhodnutí), za předpokladu, že výplaty kupónů u takových nově vydaných nástrojů nevytvoří v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí právní závazek provést výplaty kupónů u cenných papírů NLB.
(52)
Stávající akcionáři NLB byli již vážně oslabeni první a druhou rekapitalizací v březnu 2011 a červenci 2012. Zbývající podřízené cenné papíry NLB představují částku 250 milionů EUR. Slovinsko se zavazuje, že předtím, než bude NLB poskytnuta jakákoli státní podpora (tj. třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC), NLB v plném rozsahu sníží hodnotu vlastního kapitálu akcionářů a nesplacených podřízených dluhů. Stát se tak stane jediným akcionářem NLB na rozdíl od doby před první státní rekapitalizací v březnu 2011, kdy držel 33,1 % akcií.
(53)
Slovinsko se zavazuje, že prodá podíly NLB ve společnostech vyjmenovaných v odstavci 3 přílohy, které k 31. prosinci 2012 představovaly celková aktiva v hodnotě [100-150] milionů EUR, a jejich dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, uvedené v odstavci 4 přílohy, které k 31. prosinci 2012 představovaly celková aktiva v hodnotě [950-1 000] milionů EUR. NLB rovněž prodá všechny své podíly ve společných podnicích, které jsou uvedeny v odstavci 5 přílohy. Kromě toho NLB do […] uzavře […].
(54)
Každá případná rekapitalizace dceřiných společností ze strany NLB prostřednictvím kapitálových injekcí se upíše i) s 25 % slevou z ceny akcií - po úpravě vzhledem k „efektu zředění“ množstevně vyjádřené za pomoci obecně přijímaných tržních metod (11) - bezprostředně před ohlášením kapitálové injekce, nebo ii) za nejnižší cenu, za kterou ostatní akcionáři těchto dceřiných společností přispívají k rekapitalizaci. U nekótovaných subjektů se tržní hodnota akcií stanoví pomocí vhodné a obecně přijímané metody tržního oceňování. Pokud má taková kapitálová injekce podobu hybridních nástrojů, obsahují tyto nástroje alternativní mechanismus výplaty kupónu a ustanovení, kterým se určuje směnný kurz, podle nějž dojde k přeměně hybridního nástroje na vlastní kapitál s 25 % slevou z teoretické ceny bez upisovacího práva (stanovené analogicky jako v případě kapitálové injekce).
4.3. OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE NARUŠOVÁNÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(55)
Aby se omezilo narušování hospodářské soutěže, hodlá NLB omezit své podnikatelské činnosti ve Slovinsku. NLB sníží svou bilanční sumu z přibližně 17,9 miliard EUR v roce 2010 na [10-20] miliard EUR, a to do 31. prosince 2017.
(56)
Závazky NLB zahrnují prodej bankovních podílů na strategických trzích. NLB prodá své […] do […]. Tímto prodejem se sníží vliv NLB […]. NLB také v plném rozsahu odprodá svůj akciový podíl v […], a to do […].
(57)
NLB omezí své úvěrové činnosti v odvětví stavebnictví, dopravy a finančních holdingů ve Slovinsku, a to tím, že v uvedených odvětvích od 31. prosince 2013 do 31. prosince 2017 omezí rizikově vážená aktiva v průměru o […] %. NLB ukončí podnikatelskou strategii spočívající v poskytování nových úvěrových činností podnikovým klientům v zahraničí.
(58)
NLB ukončí veškeré činnosti v oblasti leasingu, faktoringu a odkupu pohledávek, a to odprodejem dceřiných společností ve Slovinsku i v zahraničí.
(59)
NLB dodrží zákaz kuponů, zákaz dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy a agresivních obchodních praktik podle podmínek upřesněných v příslušných odstavcích přílohy.
(60)
Je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, podle nějž NLB vyplatí svým akcionářům dividendy v letech 2015, 2016 a 2017 (12). Za účetní období let 2015 a 2016 vyplatí NLB buď i) 50 % kapitálu nad rámec použitelného požadavku na regulační kapitál podle evropských a slovinských právních předpisů (včetně pilíře 1 a 2), k němuž se přičte kapitálová rezerva ve výši 100 základních bodů, nebo ii) čistý příjem za příslušný rok, přičemž z těchto dvou možností se vyplatí částka, která je nižší. Za účetní období roku 2017 vyplatí NLB buď i) 100 % kapitálu nad rámec použitelného požadavku na regulační kapitál podle evropských a slovinských právních předpisů (včetně pilíře 1 a 2), k němuž se přičte kapitálová rezerva ve výši 100 základních bodů, nebo ii) čistý příjem za příslušný rok, přičemž z těchto dvou možností se vyplatí částka, která je nižší. Aniž jsou dotčeny pravomoci Slovinské banky jakožto orgánu bankovního dohledu nad NLB, výplata dividend se pozastaví, pokud by ohrozila platební schopnost banky v nadcházejících letech.
4.4. POPIS OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍHO SE ZNEHODNOCENÝCH AKTIV
a. Cíl
(61)
Na NLB se uplatní opatření týkající se znehodnocených aktiv, které bude spočívat v převodu aktiv na společnost BAMC. Cílem uvedeného opatření je rozptýlit nejistotu ohledně budoucí hodnoty jejího portfolia problematických aktiv a zaručit, že se NLB bude soustředit na provádění plánu restrukturalizace.
b. Uspořádání a charakteristiky
(62)
Slovinsko zřídilo společnost BAMC, aby podporovala životaschopnost bankovního sektoru.
(63)
Všeobecným cílem společnosti BAMC je správa a řádný odprodej aktiv, která obdrží, a tím maximalizace objemu zpětně získaných prostředků z těchto aktiv. Touto činností BAMC přispívá k restrukturalizaci finančního systému a zároveň v co největším rozsahu minimalizuje využívání státních prostředků a brání narušování trhu.
(64)
BAMC může získat či pokrýt rizika, a to zejména z aktiv, cenných papírů, derivátů, práv a závazků vyplývajících ze schválených úvěrů či záruk se souvisejícím zajištěním. BAMC vyplatí NLB stanovenou převodní hodnotu prostřednictvím státem jištěných dluhových cenných papírů vydaných společností BAMC. Převodní hodnota aktiv převedených na společnost BAMC se bude rovnat jejich reálné ekonomické hodnotě, kterou stanoví odborníci Komise v souladu s pravidly státní podpory, nebo bude nižší.
c. Rozsah převodu znehodnocených aktiv a úvěrů
(65)
Převod se týká těchto kategorií aktiv:
a)
společností v konkurzním řízení zajištěných nemovitostmi;
b)
pohledávek týkajících se finančních holdingů, které mají být restrukturalizovány;
c)
jiných společností v konkurzním řízení;
d)
jiných pohledávek zajištěných nemovitostmi;
e)
finančních holdingů;
f)
stavebních společností;
g)
přepravních společností;
h)
jiných expozic v selhání.
(66)
Dne 17. května 2013 zaslalo Slovinsko Komisi předběžný seznam aktiv, která mají být převedena z NLB na společnost BAMC, a tato aktiva dosahují částky 1,9 miliardy EUR. Tento seznam byl od té doby aktualizován. Velikost portfolia, které má být převedeno, je 2,3 miliardy EUR nominální hodnoty u úvěrů a 94 milionů EUR tržní hodnoty u akcií.
(67)
V důsledku převodu aktiv se rizikově vážená aktiva NLB omezí o 1,4 miliardy EUR, a dojde tak k celkovému snížení kapitálových potřeb o 112 milionů EUR. Uvedené údaje byly vykázány v seznamu aktiv, která mají převedena na společnost BAMC, jenž byl dne 14. listopadu 2013 zaslán Komisi.
d. Metodika výpočtu převodní hodnoty
(68)
Převodní hodnota byla předběžně stanovena Slovinskou bankou v souladu s metodikou stanovenou v právních předpisech, jimiž se zřizuje společnost BAMC. Metodika je založena na posouzení čisté současné hodnoty budoucích peněžních toků. U velkých expozic bylo provedeno individuální posouzení budoucích peněžních toků, u malých expozic se uplatnil zjednodušený přístup, v němž je posouzení založeno na charakteristikách týkajících se pravděpodobnosti nesplacení úvěru a ztrátovosti ze selhání. Kromě toho se při výpočtu převodní hodnoty použily jako referenční hodnoty očekávané ztráty v rámci základního scénáře SB. Metodiku tohoto oceňování potvrdila zvláštní skupina tvořená slovinskými orgány a v postavení pozorovatelů také Komisí, ECB a Evropským orgánem pro bankovnictví.
(69)
U společností v úpadku a klasifikovaných úvěrů se budoucí peněžní toky určily podle tržní hodnoty zajištění a záruk. K posouzení hodnoty takového zajištění byly použity zprávy, které vypracovali nezávislí odborníci za posledních 12 měsíců.
(70)
Čistá současná hodnota budoucích peněžních toků se pak vypočetla za použití bezrizikových úrokových sazeb.
e. Převodní hodnota
(71)
Převodní hodnota aktiv NLB, kterou stanovilo Slovinsko, činí 617 milionů EUR u úvěrů (což se rovná 27 % jejich hrubé účetní hodnoty) a 94 milionů EUR u akcií. Slovinsko se zavázalo, že se převodní hodnota aktiv převedených na společnost BAMC bude rovnat jejich reálné ekonomické hodnotě, kterou stanoví odborníci Komise v souladu s pravidly státní podpory, nebo bude nižší.
(72)
Slovinské orgány poskytly analýzu, kterou vypracovala Slovinská banka a která potvrzuje podrobné výsledky a finanční účinky převodu aktiv z NLB na společnost BAMC.
f. Tržní cena
(73)
Slovinsko neposoudilo tržní hodnotu portfolia.
g. Nezávislé odborné poradenství ze strany Komise
(74)
Komise se při posuzování navržené metodiky a převodní ceny v souvislosti s reálnou ekonomickou hodnotou převáděných aktiv a množstevním vyjádřením tržní ceny těchto aktiv, jak stanoví sdělení o znehodnocených aktivech (13), které slouží jako referenční rámec pro měření, opírala o stanoviska nezávislých odborníků.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(75)
Dne 2. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se rekapitalizačních opatření a verze plánu restrukturalizace předložené Slovinskem, pokud jde o slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(76)
V té době Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda verze plánu restrukturalizace NLB, kterou obdržela, zaručuje dlouhodobou životaschopnost a odpovídající sdílení nákladů a zda obsahuje opatření proti narušování hospodářské soutěže (14). Pokud jde o otázku životaschopnosti, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je rozhodovací proces v NLB v souladu s tržními standardy, a konkrétně o možných záležitostech správy a řízení podniku, které souvisejí se zasahováním státu jakožto hlavního akcionáře banky do každodenních činností (15).
6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(77)
Od zúčastněných stran nebyly k formálnímu vyšetřovacímu řízení obdrženy žádné připomínky.
7. POSTOJ SLOVINSKA
(78)
Slovinsko souhlasí s tím, že první, druhá a třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Slovinsko dále zastává názor, že uvedená opatření jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(79)
Slovinsko tvrdí, že plán restrukturalizace vyhovuje všem podmínkám stanoveným ve sdělení o restrukturalizaci (16), které je doplněno sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(80)
Slovinsko zejména zastává názor, že plán restrukturalizace zaručuje obnovu dlouhodobé životaschopnosti NLB bez státních zdrojů, zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci a omezuje narušení hospodářské soutěže. Aby se zaručilo obezřetné rozhodování při řízení činností banky, Slovinsko se zavázalo, že posílí správu a řízení NLB.
(81)
Seznam závazků poskytnutý Slovinskem je vymezen v příloze tohoto rozhodnutí. Aby se zaručilo, že budou závazky splněny, bude jmenován dohlížející správce. Kromě toho se Slovinsko zavázalo, že dodrží lhůtu pro definované odprodeje. Pokud není kterákoli ze lhůt pro odprodej, k jejímuž dodržení se Slovinsko zavázalo, dodržena, bude jmenován správce prodeje.
8. POSOUZENÍ
8.1. EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(82)
Komise již dospěla k závěru (17), že první a druhá rekapitalizace NLB představují státní podporu, což Slovinsko nezpochybňuje. Proto Komise v tomto oddíle pouze posoudí, zda dvě nová opatření (třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC) představují státní podporu.
(83)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(84)
Jelikož třetí rekapitalizace v hodnotě 1,558 miliardy EUR bude poskytnuta přímo Republikou Slovinsko, Komise dospěla k závěru, že uvedené opatření vychází ze státních zdrojů.
(85)
Třetí rekapitalizace umožňuje NLB získat kapitál v situaci finanční a hospodářské krize, v níž by bylo vzhledem k vysoké nejistotě, která obklopuje slovinský bankovní sektor, nemožné získat takový kapitál na trhu. Komise se proto domnívá, že třetí rekapitalizace by nebyla poskytnuta žádným investorem v rámci tržního prostředí. Třetí rekapitalizaci je proto třeba vnímat tak, že NLB poskytuje výhodu. Tato výhoda je navíc selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze jedinou banku.
(86)
Vzhledem k tomu, že NLB je a bude aktivní ve finančním sektoru, který je otevřen intenzivní mezinárodní konkurenci, jakákoli výhoda poskytnutá bance ze státních zdrojů může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž. Třetí rekapitalizace proto představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Prvek podpory v rámci třetí rekapitalizace činí 1,558 miliardy EUR.
(88)
Pokud jde o převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC, Komise má za to, že opatření využívá státní zdroje. Slovinsko zřídilo společnost BAMC, aby podpořilo stabilitu bankovního sektoru, a pomohlo tak bankám v potížích převést jejich riziková aktiva z rozvahy za cenu nad současnou tržní hodnotou. Tyto převody aktiv z NLB na společnost BAMC omezí ztrátu, kterou by jinak banka musela přijmout, aby očistila svoji rozvahu a provedla plán restrukturalizace.
(89)
Aby bylo možné posoudit, zda při převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC existuje podpora, odborníci Komise nezávisle stanovili současnou tržní hodnotu portfolia, které má být převedeno, jakož i reálnou ekonomickou hodnotu, která bude zároveň představovat cenu, za kterou budou aktiva převedena. Jelikož převodní hodnota portfolia je vyšší než současná tržní hodnota, představuje opatření pro NLB výhodu.
(90)
Tato výhoda posiluje postavení NLB ve srovnání s postavením jejích konkurentů ve Slovinsku a v jiných členských státech, které tutéž státní podporu nepřijímají. Je proto třeba mít za to, že opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, a to rovněž proto, že NLB je a bude aktivní ve finančním sektoru, který je otevřen intenzivní mezinárodní konkurenci.
(91)
Pokud jde o částku podpory v rámci převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, je třeba poznamenat, že poznámka pod čarou č. 2 v odst. 20 písm. a) sdělení o znehodnocených aktivech definuje částku podpory v rámci opatření na záchranu aktiv jako rozdíl mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní cena je 617 milionů EUR, zatímco tržní cena se odhaduje na 486 milionů EUR. Podpora poskytnutá NLB v důsledku převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC činí 130 milionů EUR.
(92)
Celková podpora poskytnutá NLB prostřednictvím první, druhé a třetí rekapitalizace a převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC tudíž dosahuje částky 2,321 miliardy EUR, což představuje 20 % rizikově vážených aktiv NLB k prosinci 2012.
8.2. SLUČITELNOST PODPORY
8.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(93)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) SFEU zmocňuje Komisi, aby podporu považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mají potenciál takovou poruchu napravit. Toto tvrzení bylo následně podrobně popsáno a rozvedeno v šesti sděleních o krizi (18), jakož i ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(94)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 se vztahuje na opatření státní podpory oznámená dne 1. srpna a později. V případě NLB Slovinsko oznámilo dodatečnou státní podporu ve formě kapitálových injekcí a snížení kapitálových požadavků po 1. srpnu 2013. Na posouzení slučitelnosti plánu restrukturalizace NLB se proto vztahují ustanovení sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(95)
Řada případů, kdy Komise schválila opatření přijatá slovinskými orgány na boj proti finanční krizi (19), potvrzuje, že slovinské hospodářství je vážně narušeno. Proto je právním základem pro posouzení slučitelnosti všech opatření, na která se vztahuje plán restrukturalizace (konkrétně první, druhá a třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na BAMC), čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(96)
Pokud jde konkrétně o slučitelnost převodu znehodnocených aktiv na BAMC, Komise posuzuje toto opatření s ohledem na sdělení o znehodnocených aktivech, které bylo upraveno sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(97)
Pokud jde o slučitelnost podpory na restrukturalizaci poskytnuté NLB, Komise ji posuzuje na základě plánu restrukturalizace s ohledem na sdělení o restrukturalizaci doplněné sdělením o bankovnictví z roku 2013.
8.2.2. Slučitelnost se sdělením o znehodnocených aktivech, které bylo upraveno a doplněno sdělením o bankovnictví z roku 2013
(98)
Pokud jde o slučitelnost podpory, která byla NLB poskytnuta ve formě převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, Komise musí toto opatření posoudit na základě sdělení o znehodnocených aktivech, upraveného a doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013. Sdělení o znehodnocených aktivech definuje opatření na záchranu aktiv jako jakákoli opatření, která „osvobozují banky, které jsou příjemci této podpory, od povinnosti vykázat buď ztrátu nebo vytvořit rezervu pro případné ztráty vyplývající ze znehodnocených aktiv (nebo jim za to poskytnou kompenzaci) a/nebo uvolňují regulační kapitál k jinému použití“, a stanoví kritéria pro slučitelnost takovýchto opatření s vnitřním trhem. Tato kritéria zahrnují: i) způsobilost aktiv k poskytnutí podpory; ii) transparentnost a poskytování informací o znehodnocení aktiv; iii) správu aktiv; iv) správný a koherentní přístup k oceňování aktiv; a v) vhodnost protiplnění a sdílení nákladů.
Způsobilost aktiv k poskytnutí podpory
(99)
Pokud jde o způsobilost aktiv, oddíl 5.4 sdělení o znehodnocených aktivech uvádí, že záchrana aktiv vyžaduje, aby byla jasně určena znehodnocená aktiva, a že se na způsobilost vztahují určitá omezení, aby byla zaručena slučitelnost.
(100)
Sdělení o znehodnocených aktivech však dále stanoví, že je třeba nalézt rovnováhu mezi splněním cíle okamžité finanční stability a nutností zajistit návrat k normálnímu fungování trhu, což by svědčilo ve prospěch pružnosti při určování tříd aktiv. Sdělení o znehodnocených aktivech označuje za způsobilá aktiva ta, která způsobila finanční krizi (výslovně zmiňuje cenné papíry vystavené na tzv. americké hypotéky), především však umožňuje rozšířit možnost poskytnutí podpory „na přesně definované kategorie aktiv odpovídající této systémové hrozbě, a to na základě řádného zdůvodnění a bez kvantitativních omezení“.
(101)
Pokud jde o stávající případ, opatření týkající se znehodnocených aktiv se zaměřuje na aktiva v selhání, jež zejména souvisejí se stavebními společnostmi, přepravními společnostmi a finančními holdingy, nebo na aktiva v selhání zajištěná nemovitostmi. Uvedená odvětví byla v jádru potíží NLB, které byly spojeny s rozsáhlými portfolii úvěrů v selhání (41 % úvěrů v selhání u finančních holdingů a 74 % u stavebních společností). Portfolio, které má být převedeno, představuje více než polovinu znehodnocených aktiv vedených v účetnictví NLB d.d. k 31. prosinci 2012. Tato aktiva jsou proto v souladu s kritérii způsobilosti k poskytnutí podpory podle sdělení o znehodnocených aktivech.
Transparentnost a poskytování informací
(102)
Pokud jde o transparentnost a poskytování informací, oddíl 5.1 sdělení o znehodnocených aktivech vyžaduje úplnou transparentnost ex ante a také to, aby banky způsobilé k poskytnutí podpory poskytly úplné informace o znehodnocení aktiv, která mají být předmětem opatření na záchranu, a to na základě přiměřeného ocenění, potvrzeného nezávislými odborníky a schváleného příslušným orgánem dohledu. Sdělení o znehodnocených aktivech vyžaduje, aby před vládní intervencí byly zveřejněny informace a byla oceněna aktiva.
(103)
Počáteční ocenění aktiv provedla Slovinská banka. Zaprvé, Slovinská banka také 10. května 2013 zveřejnila zátěžový test, z nějž byly patrné kapitálové dopady převodu aktiv ze tří hlavních slovinských bank na společnost BAMC. Zadruhé, dne 4. prosince 2013 byly zveřejněny výsledky přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu provedeného nezávislými odborníky, z nichž je patrný nedostatek kapitálu slovinských bank v rámci zátěžového scénáře. Byly jasně určeny třídy aktiv, která mají být převedena, a převod se uskuteční pouze na základě metodiky oceňování schválené Slovinskou bankou. Členský stát tak zajistil dostatečnou transparentnost a zveřejnění informací o všech znehodnocených aktivech NLB, která mají být převedena na společnost BAMC. Zejména byl externími odborníky proveden přezkum kvality aktiv/zátěžový test, který stanovil, kolik kapitálu bance chybí.
Obhospodařování aktiv
(104)
Pokud jde o obhospodařování aktiv, oddíl 5.6. sdělení o znehodnocených aktivech stanoví, že je nezbytné zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy, zejména pokud jde o členy vedení, zaměstnance a zákazníky. Sdělení v tomto ohledu stanoví, že by taková opatření měla bance umožnit zaměřit se na obnovu životaschopnosti, rovněž by měla zamezit střetu zájmů.
(105)
Aktiva bude obhospodařovat společnost BAMC, která je na NLB zcela nezávislá. Proto lze vyvodit závěr, že samostatné obhospodařování aktiv je v souladu s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech.
Oceňování
(106)
Oddíl 5.5 sdělení o znehodnocených aktivech poznamenává, že správný a koherentní přístup k oceňování aktiv má klíčový význam pro to, aby se předešlo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. Hlavním cílem oceňování je stanovit reálnou ekonomickou hodnotu aktiv. Tato hodnota představuje referenční úroveň v tom smyslu, že převod znehodnocených aktiv za tuto hodnotu je znamením slučitelnosti podpory - vytváří účinek v podobě snížení kapitálových požadavků, neboť přesahuje současnou tržní hodnotu, zároveň však udržuje částku podpory na nezbytném minimu.
(107)
Slovinská banka posoudila portfolio a Komise společně s externími odborníky podrobně zkontrolovala ocenění a obecnou metodiku, o kterou se opírá, aby byl zaručen jednotný přístup na úrovni EU.
(108)
Byly vyvozeny tyto závěry:
i)
materiály, které předložila NLB, obsahují podrobnou analýzu, která splňuje vysoké kvalitativní normy;
ii)
pro portfolio převáděné na společnost BAMC by byl vhodný přístup založený na ohodnocení, který využívá ohodnocení NLB a aktualizované údaje z finančních rozvah;
iii)
odhadovaná reálná ekonomická hodnota portfolia podnikových úvěrů NLB se podle komparativní zátěžové metody pohybuje okolo 60,2 % hrubé expozice s chybovým rozpětím +/- 5 %. Komparativní zátěžová metoda uplatňuje zátěž na úroveň rezerv určenou v rámci přezkumu kvality aktiv. Komise a její externí odborníci provedli kalibraci této zátěžové úrovně pomocí rozhodovací praxe. Úroveň reálné ekonomické hodnoty, jak ji odhadli odborníci, odkazuje na portfolio podnikových úvěrů NLB, které je větší než portfolio, jež bylo s konečnou platností určeno pro převod na BAMC. Proto nelze tento odhad použít jako zástupnou hodnotu pro posouzení reálné ekonomické hodnoty portfolia, které má být převedeno na BAMC.
(109)
Na základě těchto prvků Komise posoudila reálnou ekonomickou hodnotu portfolia. Pro účely posouzení Komise rozlišila dvě kategorie úvěrů: úvěry podnikům s nepřetržitým trváním na jedné straně a úvěry na restrukturalizaci úvěrů a nesplacené úvěry na straně druhé. Reálná ekonomická hodnota akcií byla posouzena samostatně.
(110)
U úvěrů podnikům s nepřetržitým trváním Komise na doporučení externích odborníků uplatnila přístup založený na ohodnocení. Na základě současného ohodnocení NLB a aktualizovaných finančních informací o expozici Komise určila pravděpodobnost nesplacení úvěru. Poté byla posouzena ztrátovost ze selhání podle podrobné analýzy zajištění, a to na základě stávající úvěrové dokumentace nebo předběžného přezkumu kvality úvěrů.
(111)
U úvěrů na restrukturalizaci úvěrů a na nesplacené expozice se Komise soustředila na analýzu zajištění, aby mohla posoudit hodnotu, kterou je třeba získat zpět v rámci likvidace, přičemž použila obezřetné předpoklady hodnoty zajištění a faktoringu ve výsledcích přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu.
(112)
U akcií Komise přezkoumala zprávy o oceňování předložené Slovinskem, aby mohla posoudit, zda jsou vykázané tržní hodnoty v souladu s tržními kotacemi kótovaných společností a zda je metodika oceňování použitá u nekótovaných společností v souladu s tržními normami.
(113)
Komise dospěla k závěru, že reálná ekonomická hodnota úvěrového portfolia je 617 milionů EUR pro nominální částku 2,3 miliardy EUR a že reálná ekonomická hodnota akciového portfolia je 94 milionů EUR. Plán restrukturalizace stanoví, že aktiva budou převedena na společnost BAMC v reálné ekonomické hodnotě.
(114)
Pokud jde o tržní hodnotu, Komise používá metodu rozšířeného pokrytí, aby posoudila současnou tržní hodnotu v době převodu. Na tomto základě se tržní hodnota portfolia odhaduje na 486 milionů EUR u úvěrů a 94 milionů EUR u akcií.
(115)
Částka podpory je tudíž rozdílem mezi převodní hodnotou a tržní hodnotou a činí 130 milionů EUR.
Sdílení nákladů a odměňování
(116)
Pokud jde o sdílení nákladů, oddíl 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech opakuje obecnou zásadu, že by banky měly nést v maximálním rozsahu ztráty spojené se znehodnocenými aktivy, aby se zajistila rovnocenná odpovědnost akcionářů a rovnocenné sdílení nákladů. Aktiva by proto měla být převedena za cenu, která odpovídá jejich reálné ekonomické hodnotě nebo je nižší.
(117)
Slovinsko se zavazuje, že dodrží převodní cenu aktiv na úrovni jejich reálné ekonomické hodnoty nebo na úrovni nižší, a proto je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech.
Závěr o opatření týkajícím se znehodnocených aktiv
(118)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem má Komise za to, že převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC splňuje všechny podmínky a požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, upraveného a doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013.
8.2.3. Slučitelnost se sdělením o restrukturalizaci doplněným sdělením o bankovnictví z roku 2013
(119)
Podle bodu 31 sdělení o bankovnictví z roku 2013 plán restrukturalizace zahrnující podporu na restrukturalizaci bude s výjimkou požadavků na navýšení kapitálu a sdílení nákladů i nadále posuzován na základě sdělení o restrukturalizaci.
(120)
Podle sdělení o restrukturalizaci a sdělení o bankovnictví z roku 2013 musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci zaprvé plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimum a akcionáři a podřízení věřitelé se musí co nejvíce podílet na snížení nedostatku kapitálu. Zatřetí, musí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(121)
Jak stanoví sdělení o restrukturalizaci, členské státy musí předložit komplexní plán restrukturalizace, z něhož bude patrné, jak banka v přiměřené lhůtě a nejdéle do pěti let obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Dlouhodobé životaschopnosti je dosaženo, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Aby toho banka dosáhla, musí být - s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu - schopna pokrýt veškeré své náklady a zajistit přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Obnovení životaschopnosti banky by mělo vycházet hlavně z interních opatření a mělo by být založeno na hodnověrném plánu restrukturalizace.
(122)
Z plánu restrukturalizace NLB na období do 31. prosince 2017 je patrné, že na konci tohoto období restrukturalizace dojde k obnovení životaschopnosti. To bude podle očekávání způsobeno zlepšením kvality portfolia a sníženou potřebou dodatečného znehodnocování aktiv a vytváření rezerv. Obnovení životaschopnosti bude také dosaženo očištěním rozvahy NLB v důsledku plánovaného převodu aktiv v selhání na společnost BAMC. NLB bude rovněž těžit ze zlepšení provozní účinnosti, což bude výsledkem opatření ke snížení nákladů a stabilizace příjmu. Aby se zaručila životaschopnost bank po zohlednění převodu aktiv v selhání na společnost BAMC, vychází plán restrukturalizace z předpokladu, že v roce 2013 dojde k rekapitalizaci státem ve výši 1,558 miliardy EUR a k úplnému odpisu podřízených dluhopisů a vlastního kapitálu akcionářů ve výši 250 milionů EUR.
(123)
Bod 10 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby navrhované restrukturalizační opatření napravilo slabé stránky subjektu. Plán restrukturalizace nejprve vysvětluje příčiny potíží NLB. Úvěrové portfolio NLB bylo vážně zasaženo během krize a došlo ke vzniku značných ztrát ze znehodnocení.
(124)
Růst portfolia úvěrů byl financován velkoobchodním trhem, což vedlo k prudkému nárůstu poměru úvěrů ke vkladům (ze 74 % v roce 2002 na 137 % v roce 2009). Mezitím banka dostatečně neposílila svoji kapitálovou základnu a před začátkem krize se výrazně se spoléhala na hybridní nástroje.
(125)
Před krizí NLB akumulovala expozice do stavebnictví, developerských společností a finančních holdingů, kvalita souvisejícího řízení rizik však zaostávala. Když propukla krize a ekonomika se zpomalila, ukázalo se, že akumulace špatných úvěrů má katastrofální následky. V roce 2008 skončil národní program výstavby silnic a prudce poklesla domácí poptávka po nemovitostech. Většina slovinských společností byla vysoce zadlužená a pod tlakem v důsledku zhoršení hospodářské situace, znehodnocení aktiv a zásob a sníženého přístupu k úvěrům. Kombinace vážného zhoršení hospodářské situace a špatného rámce pro řízení rizik vedla k nárůstu úvěrů v selhání. Úvěry v selhání k 30. září 2012 dosáhly 29 % hrubých úvěrů pro NLB, nejhorší byla situace v odvětví stavebnictví (74 %). Ztráty po zdanění tak dosáhly částky 87 milionů EUR v roce 2009, 202 milionů EUR v roce 2010, 240 milionů EUR v roce 2011 a 273 milionů EUR v roce 2012.
(126)
Jednou z příčin problémů banky byla také slabá pravidla správy a řízení společnosti a výsledný vliv státu na každodenní činnosti banky.
(127)
Aby se zajistilo obnovení dlouhodobé životaschopnosti, je třeba vyřešit pět hlavních otázek. Zaprvé je třeba posílit správu a řízení banky, aby se zaručilo, že vedení banky přijímá výhradně obchodní rozhodnutí, která jsou ekonomicky odůvodněná, a že stát nebude ovlivňovat každodenní činnosti banky. Zadruhé, banka musí zlepšit své politiky tvorby cen a rámec pro řízení rizik, aby byly zachovány marže a minimalizovány ztráty. Zatřetí, NLB musí očistit svoji rozvahu a snížit expozici problematickým odvětvím, ať už prostřednictvím řádné tvorby rezerv a omezením pákového efektu problematických aktiv, nebo převedením problematických úvěrů na společnost BAMC. Za čtvrté, banka musí opravit strukturu své rozvahy rekapitalizací a posílením vkladové základny nebo snížením pákového poměru. A za poslední, banka musí zlepšit svoji provozní účinnost, aby zabezpečila dostatečnou úroveň ziskovosti.
a. Posílení rámce pro správu a řízení společností
(128)
Závazky zaručí nezávislost správní rady a také to, že vedení stanoví úvěrová kritéria. Tyto závazky zaručí, že stanovení cen úvěrů vychází z politiky tvorby cen, která stanoví minimální pravidla týkající návratnosti kapitálu pro všechny úvěry, a tím omezuje možnost, aby banka pod tlakem vnějších vlivů poskytovala úvěry pod tržní cenou.
(129)
Závazky podle všeho řádně řeší a napravují hlavní slabé stránky správy a řízení NLB. Vymezují odpovídající ochranná opatření, aby se zabránilo střetu zájmů a zaručilo, že strategie a rozhodnutí jsou zaměřené na podnikání a že nejsou ovlivňovány žádnými jinými cíli kromě maximalizace hodnoty a nepodléhají nepatřičnému vnějšímu vlivu. Díky plánovaným změnám správy a řízení bude banka odolnější vůči vnějšímu vlivu a zároveň zavede větší tržní disciplínu tím, že posílí kontrolu a zvýší transparentnost rozhodnutí v oblasti řízení.
(130)
NLB dále přezkoumá své politiky v oblasti pobídek a odměňování, aby zaručila, že nepodněcují k nepřiměřenému riskování a soustředí se na dlouhodobé a udržitelné cíle. Kromě toho až do 31. prosince 2017 omezí celkové odměny pro jakékoli členy rady a zaměstnance, kteří vykonávají zvláštní práci, v souladu s body 37 až 39 sdělení o bankovnictví z roku 2013, čímž se usnadní včasné provedení plánu restrukturalizace.
(131)
Kromě toho se Slovinsko zavazuje, že do […] odprodá svůj podíl akcií v NLB ve výši […] % investorovi, který je nezávislý a nemá žádnou vazbu na Republiku Slovinsko. Tímto odprodejem se výrazně sníží vnější vliv na řízení a podnikatelské činnosti banky.
b. Posílení politik tvorby cen a rámce pro řízení rizik
(132)
NLB posílí své politiky tvorby cen a rámec pro řízení rizik, a to zejména prostřednictvím řady pravidel a opatření, která mají chránit nejlepší obchodní zájmy banky. Tato opatření zahrnují odbornou přípravu zaměstnanců, získávání klientů, tvorbu cen nových produktů a přezkum procesu týkajícího se úvěrového rizika.
(133)
Zejména stanovení cen nových úvěrů povede do 31. prosince 2017 k dosažení kladné návratnosti kapitálu, a to alespoň v hodnotě […] % v každém klientském vztahu. Tvorba cen bude odstupňovaná, začne na […] % návratnosti kapitálu v každém klientském vztahu v roce 2014 a do 31. prosince 2017 dosáhne […] %.
(134)
Výsledné zlepšení politiky tvorby cen NLB a rámce pro řízení rizik je vhodné a nezbytné, aby bylo možné provádět přísnější úvěrové politiky u nových úvěrů a konzervativnější politiku tvorby rezerv. Tyto reformy řeší slabiny NLB, které byly příčinou nízké kvality jejího úvěrového portfolia, nadměrné úrovně úvěrů v selhání a vysokých úvěrových nákladů. Tím, že se tato opatření zaměřují na příčiny nízké ziskovosti, přispívají k dlouhodobé životaschopnosti NLB.
(135)
Plán restrukturalizace obsahuje také organizační oddělení vedlejších činností od hlavních činností NLB. Díky této reorganizaci bude NLB schopna zefektivnit své hlavní činnosti. Oddělení činností rovněž umožní zaujmout specializovanější přístup k ukončení vedlejších činností banky a k řízení jejích aktiv v selhání tak, aby se maximalizovala hodnota zpětně získaných prostředků.
c. Přesunutí těžiště podnikání na méně riskantní činnosti
(136)
Na základě plánu restrukturalizace se rizikově vážená aktiva NLB zvýší z 11,1 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [5-10] miliard EUR k 31. prosinci 2017. Omezením rizikově vážených aktiv, a to zejména v nejproblematičtějších odvětvích banky, tedy u finančních holdingů, přepravních společností a stavebních společností, se zaručí, že se během období restrukturalizace sníží riziko spojené s těmito expozicemi.
(137)
NLB převede portfolio znehodnocených aktiv v hodnotě 2,3 miliardy EUR na společnost BAMC, což jí umožní, aby se zaměřila na správu funkčních úvěrů a zároveň uvolnila zdroje na to, aby vyřešila otázky zbývajících úvěrů v selhání.
(138)
V budoucí strategii NLB znovu zaměří své činností na konzervativnější podnikání v hlavních segmentech bankovnictví, tedy na maloobchodní bankovnictví, bankovnictví pro malé a střední podniky a pro vybrané podniky ve Slovinsku. Tohoto vývoje bude dosaženo značným odprodejem a snížením vedlejších činností, čímž se uvolní zdroje na činnosti hlavní.
d. Oprava struktury rozvahy
(139)
NLB již od státu obdržela kapitálové injekce, a to v březnu 2011 a červenci 2012. Společně s dodatečnou třetí rekapitalizací je NLB schopna splnit kapitálové požadavky Slovinské banky, což jí umožňuje obnovit životaschopnost.
(140)
Částka třetí rekapitalizace zohledňuje potřeby banky, které vyplývají z přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu. Bezprostředně po rekapitalizaci dosáhne poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích 15 % a do 31. prosince 2017 dosáhne úrovně [10-20] %, což výrazně přesahuje kapitálové požadavky stanovené Slovinskou bankou, podle nichž je třeba, aby poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích činil 9 %.
(141)
NLB navíc očistí svoji rozvahu tím, že převede značné portfolio aktiv v selhání a znehodnocených aktiv na společnost BAMC.
(142)
NLB posílí svůj profil financování snížením financování svých dceřiných společností v rámci skupiny, odprodejem vedlejších činností a opětovným důrazem na svoji historickou základnou financování, kterou tvoří maloobchodní vklady. Poměry úvěrů k vkladům se zlepší ze 105 % v roce 2012 na [70-80] % k 31. prosinci 2017.
e. Obnovení dlouhodobé ziskovosti
(143)
Obnovení dlouhodobé ziskovosti bude výsledkem přesunutí strategického důrazu banky na její hlavní základní bankovní činnosti, tedy na maloobchodní bankovnictví, bankovnictví pro malé a střední podniky a bankovnictví pro vybrané podniky ve Slovinsku, což bance umožní splnit cíle týkající se návratnosti kapitálu.
(144)
Banka zlepší své čisté úrokové rozpětí tím, že zaručí, že bude stanovena odpovídající cena nových úvěrů. Stanovení cen nových úvěrů zejména přispěje k dosažení kladné návratnosti, a to alespoň ve výši […] % v roce 2014, […] % v roce 2015, […] % v roce 2016 a […] % v roce 2017 v každém klientském vztahu.
(145)
NLB bude také dokumentovat všechna restrukturalizační rozhodnutí. Do dokumentace začlení srovnání s alternativními řešeními, např. výkonem zajištění a ukončením účasti. NLB prokáže, že zvolila řešení, které maximalizuje čistou současnou hodnotu banky.
(146)
NLB také plánuje rozsáhlý program snižování nákladů, konkrétně prostřednictvím významné konsolidace svých podnikatelských prostor a sítě poboček a snížením počtu zaměstnanců, jakož i zlepšením provozní účinnosti, snahou o to, aby klienti byli získáváni s ohledem na rizika a důrazem na ziskovost, a optimalizací nákladů spojených s likviditou a jiných nákladů. Plán restrukturalizace předpokládá, že výsledkem bude snížení poměru nákladů a zisků na méně než 60 % ve srovnání s úrovněmi, jichž banka dosahovala před krizí. Do 31. prosince 2017 dosáhne NLB návratnosti kapitálu po zdanění ve výši [5-10] % a poměru kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích ve výši [10-20] %. Zisky NLB po zdanění dosáhnou v roce 2017 částky [100-150] milionů EUR.
(147)
Očekává se, že se postupem času souběžně s prováděním plánu restrukturalizace sníží tok znehodnocených aktiv. Banka bude mít díky převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, závazkům týkajícím se řízení úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů v selhání, které setrvávají v jejích portfoliích, tak, aby se maximalizovala jejich čistá současná hodnota pro banku, jakož i díky dalším opatřením, která posilují rámec banky pro řízení rizik, zdravější profil úvěrového rizika.
(148)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace může obnovit dlouhodobou životaschopnost NLB.
ii) Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(149)
Sdělení o restrukturalizaci doplněné sdělením o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že by příjemce podpory měl poskytnout přiměřený příspěvek, aby se podpora omezila na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem stanoví, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak výše podpory a že ii) by mělo v co největší míře docházet ke sdílení nákladů stávajícími akcionáři a podřízenými věřiteli.
(150)
Poté, co jsou ztráty nejprve absorbovány vlastním kapitálem, budou součástí odpovídajícího sdílení nákladů obvykle příspěvky ze strany držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu. Držitelé hybridního kapitálu a držitelé podřízeného dluhu musí poskytovat příspěvky, aby se v co největší míře snížil nedostatek kapitálu. Takovéto příspěvky mohou mít formu buď převodu na kmenový kapitál tier 1 (20), nebo snížení účetní hodnoty jistiny nástrojů. V každém případě musí být v rozsahu povoleném právními předpisy zabráněno odlivu hotovosti od příjemce k držitelům těchto cenných papírů.
(151)
Plán restrukturalizace neobsahuje žádné prvky, které by naznačovaly, že podpora přesahuje prostředky nutné k pokrytí nákladů vyplývajících z obnovení životaschopnosti NLB. Nedostatek kapitálu, který je třeba třetí rekapitalizací pokrýt, byl určen na základě přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu. Odhad této kapitálové injekce vychází zejména z hodnocení aktiv, z nějž vyplývá, že je tato úroveň nutná a dostatečná k překonání zátěžové situace. Přezkum kvality aktiv/zátěžový test vnesl více jistoty do otázky, jaká úroveň kapitálu je zapotřebí. Částka třetí rekapitalizace umožňuje bance splnit požadavky na regulační kapitál a tržní očekávání. Kromě toho bude zaveden mechanismus pro splácení jistiny, aby se omezilo hromadění nadbytečného kapitálu v NLB, podle nějž bude NLB muset vyplatit dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, které se vypočtou na základě rostoucího procentního podílu veškerého nadbytečného kapitálu. Mechanismus pro splácení jistiny zaručuje, že množství kapitálu, které přesahuje minimální požadavky na regulační kapitál, bance nedovolí, aby zahájila nové podnikatelské činnosti dříve, než státu splatí podporu, kterou jí poskytl.
(152)
Aby mohla NLB d.d. získat dividendy od svých dceřiných společností a aby se zabránilo hromadění likvidity, mohou tyto dceřiné společnosti bez ohledu na zákaz dividend vyplácet dividendy. Tyto společnosti mohou dividendy vyplácet, jestliže je NLB d.d. - přímo či nepřímo - většinovým akcionářem a všichni externí akcionáři drží v dané společnosti dohromady méně než [10-20] % akcií a hlasovacích práv. Komise se domnívá, že možnost, aby dceřiné společnosti takto vyplácely dividendy NLB d.d., přispívá k udržení výše podpory na nezbytném minimu, zajistí odpovídající stupeň pružnosti pro účinnou správu konsolidovaného kapitálu a likvidity NLB a usnadní splácení podpory. Skutečnost, že v důsledku toho by část dividend obdrželi také menšinoví akcionáři dceřiných společností, představuje ve srovnání s těmito přínosy přiměřený vedlejší účinek, zejména vezme-li se v úvahu poměrně malé množství dividend, které bude nakonec možné vyplatit všem ostatním akcionářům kromě NLB d.d. a které nepřesáhne více než jednu desetinu množství dividend, které bude nakonec možné splatit NLB d.d.
(153)
Zaprvé, závazky ohledně sdílení nákladů akcionáři a držiteli podřízeného dluhu jsou v souladu se sdělením o restrukturalizaci doplněným sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(154)
V tomto ohledu se Slovinsko zavázalo, že předtím, než bude NLB poskytnuta jakákoli státní podpora (tj. třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC), NLB v plném rozsahu sníží hodnotu vlastního kapitálu akcionářů a nesplacených podřízených dluhů, aby se zaručilo, že jsou splněny požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013. Komise příznivě vnímá, že je v co největší možné míře zajištěn příspěvek držitelů podřízeného dluhu, čímž je zaručeno odpovídající sdílení nákladů. Státní kapitálové injekce se provedou teprve poté, co budou zcela eliminováni držitelé podřízeného dluhu. Tento postup zaručuje, že všichni stávající držitelé podřízeného dluhu musí plně přispět k nákladům banky na restrukturalizaci, a to předtím, než do celé záležitosti vstoupí stát. Stát bude tudíž po třetí rekapitalizaci vlastnit 100 % akcií banky, před první kapitálovou injekcí vlastnil pouze 33,1 %.
(155)
Zadruhé, bod 24 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že jedním ze způsobů, jak dosáhnout sdílení nákladů, je zaplacení přiměřené náhrady za státní kapitál.
(156)
Pokud jde o první a druhou rekapitalizaci, Komise podotýká, že byly provedeny za ceny slučitelné se zásadami sdílení nákladů (21). Pokud jde o třetí rekapitalizaci obsaženou v plánu restrukturalizace, stát po ní bude vlastnit 100 % banky, čímž bude maximalizováno sdílení nákladů. Komise již také stanovila, že za převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC je poskytnuta přiměřená náhrada.
(157)
Za třetí, pokud jde o pokrytí nákladů na restrukturalizaci, které vyplývají z plánu restrukturalizace prostřednictvím interních opatření NLB, NLB provede opatření ke snížení nákladů, která budou v rámci základního scénáře založena na snížení provozních nákladů z 368 milionů EUR k 31. prosinci 2012 na [250-300] milionů EUR k 31. prosinci 2017. Plán restrukturalizace rovněž stanoví, že se banka zbaví alespoň [80-90] % svých nebankovních činností. Kromě toho je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, který umožňuje vyplatit státu v co největším rozsahu dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, aniž by tím byly ohroženy požadavky na regulační kapitál banky.
(158)
Za čtvrté, kromě uvedených strukturálních opatření se Slovinsko také zavázalo, že zakáže kupóny, akvizice, reklamu a agresivní obchodní praktiky.
(159)
Komise podotýká, že závazek nevyplácet kupóny se nevztahuje na nově vydané kapitálové nástroje za předpokladu, že výplaty kupónů u takových nově vydaných kapitálových nástrojů nevytvoří v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí (22) právní závazek provést výplaty kupónů u cenných papírů NLB. Komise toto omezení zákazu kupónů přijímá, aby skupině v souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci povolila získat čerstvý hybridní kapitál na trhu. Vydání podřízených cenných papírů po datu přijetí tohoto rozhodnutí bance umožní získat dodatečné financování a hybridní kapitál, zároveň to však nebude podnětem k vyplacení kupónů u stávajících cenných papírů, zejména stávajícího podřízeného dluhu. Omezením zákazu kupónů tak banka bude moci vydat dodatečný kapitál tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích, což může případně snížit kapitál, který banka potřebuje ve formě vlastního kapitálu. V tomto ohledu je třeba připomenout, že mají-li se dluhové nástroje kvalifikovat jako kapitál tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích, kupóny musí být volitelné, nikoli povinné. Na závěr lze ve stávajícím případě také poznamenat, že po úplném snížení hodnoty vlastního kapitálu akcionářů a nesplaceného podřízeného dluhu v bance nezůstane žádný vlastní kapitál ani podřízený dluh. Omezení zákazu kupónů neoslabuje užitečný dopad takového zákazu kupónů, který je popsán ve sdělení o restrukturalizaci, jelikož závazek NLB, že vyplacením kupónů u nových nástrojů nevznikne právní závazek provést výplaty kupónů u stávajících cenných papírů NLB, zabrání zbytečnému odlivu kapitálu.
(160)
Dostatečný vlastní příspěvek NLB k nákladům na její restrukturalizaci proto představuje i sdílení nákladů mezi držiteli vlastního kapitálu, hybridních nástrojů a podřízeného druhu, snížení nákladů, odprodeje a přiměřené náhrady za podporu.
(161)
Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán restrukturalizace stanoví odpovídající vlastní příspěvek a sdílení nákladů.
iii) Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(162)
A konečně, oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření k omezení narušování hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena konkrétním podmínkám, aby řešila narušení na trzích, na kterých banka, jež přijala státní podporu, působí po restrukturalizaci. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, kde bude banka přijímající podporu působit. Kromě toho musí Komise zohlednit vlastní příspěvek poskytnutý příjemcem a rozsah sdílení nákladů v období restrukturalizace.
(163)
NLB obdržela státní podporu ve formě kapitálových injekcí a opatření týkajících se znehodnocených aktiv, a to ve výši 2,321 miliard EUR, což se rovná 20 % rizikově vážených aktiv NLB (23). Přiměřená náhrada za podporu a nutnost provést opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže jsou nutné zejména vzhledem k poměrně vysoké částce podpory.
(164)
Prvním opatřením, které omezí narušení hospodářské soutěže, je odprodej podílů NLB v […]. Odprodejem jejích […] se sníží podíl NLB na trhu […]. Odprodej […] NLB také přispěje k omezení podílu NLB na trhu a k otevření trhu konkurentům.
(165)
Omezení přítomnosti NLB na trhu v oblasti úvěrů podnikovým sektorům stavebnictví, přepravy a finančních holdingů je dosaženo díky ročním snížením rizikově vážených aktiv v těchto odvětvích.
(166)
Kromě toho NLB ukončí leasing, faktoring, odkup pohledávek a vedlejší činnosti ve Slovinsku i v zahraničí, aby ještě více přispěla k omezení možných vedlejších účinků státní podpory, kterou obdrží, na jiné než činnosti, než jsou její hlavní bankovní činnosti.
(167)
NLB bude pokračovat v operacích za podmínek, které omezují narušení hospodářské soutěže. Jako specializovaná banka s posílenými politikami řízení rizik a správy a řízení podniku a účinnější úvěrovou politikou s lepší tvorbou cen, která k 31. prosinci 2017 dosáhne návratnosti kapitálu ve výši [10-20] % u nových úvěrů, se banka zdrží toho, aby svým klientům poskytovala nadměrně výhodné podmínky. Tyto prvky přispívají k životaschopnosti NLB, ale také omezují narušování hospodářské soutěže.
(168)
Slovinsko se zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že NLB nebude používat obdrženou státní podporu k tomu, aby získala nové podniky. Kromě toho je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, který NLB umožňuje vyplatit státu v co největším rozsahu dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, aniž by byly ohroženy požadavky na regulační kapitál banky. Tento mechanismus pro splácení jistiny zaručuje, že množství kapitálu, které přesahuje minimální požadavky na regulační kapitál nebo jiné požadavky právních předpisů, bance nedovolí, aby zahájila nové podnikatelské činnosti dříve, než splatí státu podporu, kterou jí poskytl.
(169)
Kromě těchto strukturálních opatření se Slovinsko zavázalo, že provede soubor opatření, jímž omezí chování, aby se zabránilo narušování hospodářské soutěže. Komise vítá zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům a zákaz agresivních obchodních praktik, což NLB zabrání v tom, aby podporu využila k protisoutěžnímu tržnímu chování.
(170)
Vzhledem k této kombinaci opatření a závazků je zřejmé, že ve vztahu k výši podpory poskytnuté NLB existují dostatečná ochranná opatření, která omezí případné narušení hospodářské soutěže.
8.2.4. Dohled na plán restrukturalizace
(171)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013 jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Slovinsko jmenuje dohlížejícího správce, který bude Komisi každých šest měsíců poskytovat zprávy o dohledu.
(172)
Aby se zaručilo řádné provádění plánu restrukturalizace po celou dobu jeho trvání, slovinské orgány přijmou nezbytná opatření, aby zaručily, že NLB dodrží závazky uvedené ve specifikaci.
(173)
Kromě toho bude na správné provádění plánu restrukturalizace a úplné a správné plnění všech závazků obsažených ve specifikaci, která je obsažena v příloze tohoto rozhodnutí, soustavně dohlížet nezávislý, dostatečně kvalifikovaný dohlížející správce. Tento dohlížející správce bude mít neomezený přístup ke všem informacím nutným k dohledu nad prováděním rozhodnutí. Komise nebo dohlížející správce mohou NLB požádat o vysvětlení a objasnění. Slovinsko a NLB mají plně spolupracovat s Komisí a dohlížejícím správcem, pokud jde o všechny dotazy spojené s dohledem.
8.2.5. Závěr a ukončení zahajovací fáze plánu restrukturalizace
(174)
Komise podotýká, že plán restrukturalizace, který Slovinsko předložilo, odpovídajícím způsobem řeší otázky životaschopnosti (včetně správy a řízení podniků), sdílení nákladů a narušování hospodářské soutěže a je v souladu s požadavky sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(175)
Komise již proto nemá pochybnosti o slučitelnosti plánu restrukturalizace, které vznesla ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení.
9. ZÁVĚR
(176)
Komise dospěla k závěru, že první, druhá a třetí státní rekapitalizace NLB a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC představují podporu na restrukturalizaci ve prospěch NLB.
(177)
Komise vyvodila závěr, že restrukturalizační opatření spočívající v první, druhé a třetí rekapitalizaci a převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC mohou NLB umožnit, aby obnovila svoji dlouhodobou životaschopnost, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala dopady dotčeného opatření podpory, které se projeví narušením trhu. Komise má proto za to, že předložený plán restrukturalizace splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013 a sdělení o znehodnocených aktivech ve znění upraveném a doplněném sdělením o bankovnictví z roku 2013. Restrukturalizační opatření lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. První, druhou a třetí rekapitalizaci a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC lze proto v souladu s plánem restrukturalizace schválit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci, kterou Republika Slovinsko poskytla NLB a která sestává z první rekapitalizace ve výši 250 milionů EUR, druhé rekapitalizace ve výši 382,9 milionů EUR a třetí rekapitalizace ve výši 1 558 milionů EUR a z převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC s prvkem podpory ve výši 130 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S ohledem na plán restrukturalizace a závazky vymezené v příloze je podpora na restrukturalizaci slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Republice Slovinsko.
V Bruselu dne 18. prosince 2013.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 18 de diciembre de 2013
relativa a la ayuda estatal SA. 33229 (2012/C) (ex 2011/N) - Reestructuración de NLB - Eslovenia, que Eslovenia tiene previsto ejecutar en favor de Nova Ljubljanska Banka d.d.
[notificada con el número C(2013) 9632]
(El texto en lengua inglesa es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2014/535/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Después de haber emplazado a los Estados miembros y otros interesados para que presentaran sus observaciones, de conformidad con las citadas disposiciones (1),
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
(1)
El 14 de enero de 2011, las autoridades eslovenas notificaron una recapitalización estatal, por importe de 250 millones EUR, de Nova Ljubljanska Banka d.d. (denominado en lo sucesivo «NLB d.d.»).
(2)
Mediante Decisión de 7 de marzo de 2011 (2) (denominada en lo sucesivo «la primera Decisión de salvamento»), la Comisión Europea autorizó una primera ayuda de recapitalización en favor de NLB d.d. durante un período de seis meses y tras la presentación de un plan de reestructuración.
(3)
Las autoridades eslovenas notificaron un plan de reestructuración el 22 de julio de 2011. Los días 6 de septiembre de 2011 y el 26 de marzo de 2012 presentaron actualizaciones del mismo.
(4)
El 16 de mayo de 2012, las autoridades eslovenas informaron a la Comisión de su intención de proceder a una segunda recapitalización de NLB d.d. La medida se notificó el 6 de junio de 2012.
(5)
Mediante Decisión de 2 de julio de 2012 (denominada en lo sucesivo «la Decisión de incoación y segunda Decisión de salvamento»), la Comisión autorizó la segunda recapitalización de NLB d.d. y, al mismo tiempo, abrió una investigación en profundidad en la que se planteaban dudas con respecto a la capacidad de NLB d.d. para recuperar la viabilidad y presentar una distribución de las cargas suficiente y unas medidas que limitaran el falseamiento de la competencia basándose en el plan de reestructuración presentado.
(6)
El 22 de noviembre de 2012, la Decisión de incoación y segunda Decisión de salvamento se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea invitando a las partes interesadas a presentar sus observaciones (3). La Comisión no recibió comentario alguno.
(7)
A raíz de la Decisión de incoación y segunda Decisión de salvamento, el 7 de enero de 2013, las autoridades eslovenas notificaron un plan de reestructuración revisado y, el 25 de marzo de 2013, una versión modificada del mismo. Las autoridades eslovenas presentaron posteriormente una nueva versión modificada en diciembre de 2013. Esa versión del plan presentado a la Comisión en diciembre de 2013 se denomina en la presente Decisión «el plan de reestructuración».
(8)
A petición de la Comisión, las autoridades eslovenas facilitaron información adicional durante el período comprendido entre el 2 de julio de 2012 y el 9 de diciembre de 2013.
(9)
El 10 de abril de 2013, la Comisión concluyó en el marco del procedimiento de desequilibrio macroeconómico («PDM») que Eslovenia se enfrentaba a unos desequilibrios económicos excesivos. En el contexto del PDM, Eslovenia debía llevar a cabo una prueba de resistencia ascendente y descendente y un análisis cualitativo de los activos del sector bancario esloveno (en lo sucesivo, «ACA/PR»), que fue realizado por consultores independientes. El plan de reestructuración incluye los resultados del ACA/PR.
(10)
Por motivos de urgencia, la República de Eslovenia acepta excepcionalmente que la presente Decisión se adopte en lengua inglesa.
2. DESCRIPCIÓN DEL BENEFICIARIO Y DEL ORIGEN DE SUS PROBLEMAS
(11)
NLB d.d. y sus filiales (en lo sucesivo, «NLB» o «el Banco») forman el mayor grupo bancario y financiero esloveno. El 30 de septiembre de 2012, estaba compuesto por NLB d.d. y 47 bancos, empresas, sucursales y oficinas de representación en el extranjero. NLB es un importante operador bancario en Eslovenia y en el sudeste de Europa. El 30 de septiembre de 2012, NLB representaba aproximadamente el 30 % del sector bancario esloveno en términos de activos totales y era uno de los tres principales bancos de la Antigua República Yugoslava de Macedonia, Montenegro, Kosovo y la República Srpska, y el sexto en Bosnia y Herzegovina. La actividad más importante de NLB es la bancaria, aunque ofrece también otros servicios financieros, como seguros, gestión de activos, arrendamiento financiero, factorizacióny forfaiting.
(12)
Moody's da a NLB una calificación Caa2 negativa y Fitch la BB- negativa. Ambas calificaciones se rebajaron en 2013. El descenso se debió fundamentalmente a la concentración y mayor deterioro de la cartera de crédito y a la modesta posición financiera y de capital del Banco en la actual situación del mercado.
(13)
En Eslovenia, NLB ofrece una amplia gama de servicios de banca privada y de empresa, haciendo hincapié en el mercado de la banca minorista. También opera en el ámbito de la banca privada, corporativa y de inversiones.
(14)
A 30 de junio de 2013, la estructura de capital de NLB era la siguiente: la República de Eslovenia poseía el 77,51 % de las acciones, Kapitalska družba, d.d., el 6,23 %, Slovenska Odškodninska družba, el 5,58 %, y Poteza borzno posredniška družba, d.d. (en procedimiento de quiebra), el 2,24 %.
(15)
A 31 de diciembre de 2012, NLB tenía activos por un total de 14 300 millones EUR y unos depósitos totales de aproximadamente 9 100 millones EUR, que consistían en depósitos de clientes privados (6 500 millones EUR), depósitos de empresas (2 000 millones EUR) y depósitos estatales (600 millones EUR). Además, tenía 112 millones EUR de títulos de deuda problemáticos. En esa misma fecha, la cartera total de préstamos de NLB al sector no bancario era de aproximadamente 9 500 millones EUR. El ratio préstamos-depósitos era del 104 % (frente al 105 % en 2011 y al 127 % en 2010).
(16)
La fuente principal de los problemas de NLB es el aumento de los préstamos de dudoso cobro, que pasó de 600 millones EUR en 2008 (el 3,8 % del volumen total de préstamos) a 3 700 millones EUR en diciembre de 2012 (el 28,2 % del volumen total de préstamos). Ese pobre rendimiento se produjo en el contexto de una considerable presión sobre la adecuación de capital de NLB debida al deterioro de la calidad de su cartera de activos, a los mayores ratios de capital exigidos por la autoridad reguladora y esperados por los inversores, y la menor disponibilidad de capital y de financiación de la deuda, y, en particular, de financiación mayorista.
(17)
Antes del inicio de la crisis financiera en 2008, la estrategia de crecimiento de NLB se vio impulsada por las condiciones económicas favorables. Entre 2002 y 2009 la cartera de préstamos de NLB (préstamos netos) aumentó un 15 % al año y los depósitos un 8 %. El elevado crecimiento se debió en particular a los préstamos al sector empresarial.
(18)
Además de ese crecimiento orgánico, NLB creció mediante la adquisición de diversas filiales bancarias en el sudeste de Europa y gracias al crecimiento orgánico y a la creación de nuevas entidades en los segmentos del arrendamiento financiero, la factorización/forfaiting, los seguros de vida/fondos de pensiones y la gestión de activos.
(19)
El cuadro 1 muestra la evolución de los activos de NLB en Eslovenia y el sudeste de Europa entre el 31 de diciembre de 2006 y el 30 de septiembre de 2012.
Cuadro 1
Activos totales de NLB, en cuota de mercado
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9M 2012
Activos totales del Grupo NLB (en millones de euros)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Esloveni
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosnia y Herzegovina - Federación
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosnia y Herzegovina - Republika
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Montenegr
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Kosov
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Macedoni
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Serbia
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
NLB fue rentable durante el período 2003-2008. No obstante, desde 2009, generó pérdidas después de impuestos. Las pérdidas ascendieron a 87 millones EUR en 2009, 202 millones EUR en 2010, 239 millones EUR en 2011 y 273,5 millones EUR en 2012. En el primer semestre de 2013, NLB registró unas pérdidas después de impuestos de 91,2 millones EUR. La cartera de préstamos de NLB empezó a deteriorarse en 2009. Los préstamos no rentables aumentaron del 3,8 % en 2008 al 28,2 % en diciembre de 2012.
(21)
A 30 de junio de 2013, el capital reglamentario de NLB ascendía a 1 074,3 millones EUR. Su coeficiente de capital básico de nivel 1 con arreglo al Reglamento de la UE sobre los requisitos de capital (4) (en lo sucesivo, «el RRC») era del 8,5 %.
(22)
El 4 de diciembre de 2013, los resultados del ACA/PR revelaron que NLB tenía un déficit de capital de 1 800 millones EUR (5) según la hipótesis desfavorable.
3. LAS MEDIDAS DE AYUDA
(23)
Hasta ahora NLB ha recibido las siguientes medidas de ayuda estatal:
i)
la primera recapitalización de 250 millones EUR, aprobada temporalmente en la primera Decisión de salvamento, de 7 de marzo de 2011,
ii)
la segunda recapitalización, de 382,9 millones EUR, aprobada temporalmente en la Decisión de incoación y segunda Decisión de salvamento de 2 de julio de 2012.
(24)
Además de esas dos recapitalizaciones, Eslovenia tiene la intención de aplicar otras dos medidas en favor de NLB:
iii)
una tercera recapitalización de 1 558 millones EUR, y
iv)
una transferencia a la BAMC de un conjunto de activos deteriorados compuesto por préstamos no rentables (por un importe nominal de 2 300 millones EUR) y una serie de valores (con un valor de mercado de 94 millones EUR).
3.1. PRIMERA RECAPITALIZACIÓN DE NLB
(25)
En 2009 y 2010, NLB registró pérdidas después de varios años de beneficios debido principalmente al deterioro del clima económico. El débil crecimiento económico y el aumento del desempleo redujeron la demanda de préstamos y causaron importantes aumentos de la morosidad. El coeficiente de capital básico de clase 1 de NLB con arreglo al RRC se redujo del 6,9 % en 2009 al 6 % en 2010. En julio de 2010 el Banco de Eslovenia solicitó a NLB que reforzara su posición de capital. De resultas de ello, NLB decidió reunir más capital.
(26)
NLB pretendía obtener 250 millones EUR de capital social, lo que equivalía al 1,6 % de sus activos ponderados en función del riesgo (denominados en lo sucesivo «RWA»), a través de una oferta pública de venta de sus acciones. La ampliación de capital tuvo lugar en dos tramos. En el primero se ofertaron las acciones para que las suscribieran los accionistas existentes (el importe total suscrito fue de 89,2 millones EUR y el Estado ejerció su derecho de suscripción preferente). En el segundo tramo, se ofertó al público el resto de las acciones. Sin embargo, debido a la falta de interés del público, en última instancia, Eslovenia suscribió las acciones íntegramente.
(27)
En la primera Decisión de salvamento la Comisión aprobó la primera recapitalización el 7 de marzo de 2011, como ayuda temporal de salvamento. La Comisión indicó que examinaría con más detalle el aspecto de la distribución de las cargas cuando evaluara el plan de reestructuración que Eslovenia se había comprometido a presentar (6).
3.2. SEGUNDA RECAPITALIZACIÓN DE NLB
(28)
En mayo de 2011, el Banco de Eslovenia solicitó que la posición de capital de NLB se reforzase en mayor medida.
(29)
A falta de una solución en la que interviniera un inversor privado, Eslovenia aportó 382,9 millones EUR a NLB en forma de instrumentos convertibles contingentes (en lo sucesivo, «los CoCos»), considerados instrumentos de capital básico de clase 1 en virtud de los reglamentos aplicables. NLB convirtió los CoCos en acciones propias ordinarias en marzo de 2013 de conformidad con las condiciones del acuerdo por el que se regulan los CoCos.
(30)
La Comisión aprobó la segunda recapitalización mediante la Decisión de incoación y segunda Decisión de salvamento (7).
3.3. TERCERA RECAPITALIZACIÓN DE NLB
(31)
A raíz de los resultados del ACA/PR y dado el contenido del plan de reestructuración, incluida la venta de activos y la transferencia de una parte de los activos deteriorados a la BAMC, el déficit de capital de NLB ascendía a 1 800 millones EUR. Tras tener en cuenta el efecto de la recapitalización prevista de la deuda subordinada (que reducirá la necesidad de capital de NLB en 250 millones EUR), el Estado aportará a NLB un capital adicional de 1 558 millones EUR en forma de bonos del Estado y de efectivo para hacer posible que el banco vuelva a ser viable.
3.4. TRANSFERENCIA DE LOS ACTIVOS DETERIORADOS A LA BAMC
(32)
La Ley de estabilidad bancaria de Eslovenia, que entró en vigor en diciembre de 2012, ofrece un marco para la concesión de garantías con objeto de financiar la transferencia de activos heredados desde los bancos a la BAMC o a una entidad instrumental especial. También hace posible que las recapitalizaciones aborden las pérdidas de este tipo de bancos resultantes de la transferencia de activos a su valor económico a largo plazo.
(33)
En mayo de 2013, Eslovenia elaboró un programa nacional de reforma, con objeto de aplicar a Eslovenia las recomendaciones específicas de la UE para cada país. Ese programa nacional de reforma incluye la transferencia de los activos deteriorados de los tres mayores bancos eslovenos, incluido NLB, a la BAMC. Los activos que debían ser transferidos a la BAMC incluyen: empresas en quiebra, deudas pendientes de reestructuración, créditos con garantía inmobiliaria, sociedades de cartera y otros préstamos de dudoso cobro.
(34)
El 17 de mayo de 2013, Eslovenia presentó a la Comisión una lista preliminar de los activos que debían ser transferidos desde NLB a la BAMC por un importe de 1 900 millones EUR. Desde entonces dicha lista ha sido objeto de nuevas actualizaciones y el volumen de la cartera de activos que debían transferirse asciende a 2 200 millones EUR (importe nominal) por lo que se refiere a los préstamos, y a 94 millones EUR (valor de mercado) por lo que respecta a los valores.
4. EL PLAN DE REESTRUCTURACIÓN Y LOS COMPROMISOS
(35)
Las autoridades eslovenas presentaron un plan de reestructuración que abarcaba el período de reestructuración desde 2013 hasta el 31 de diciembre de 2017.
(36)
Los principales pilares del plan de reestructuración son una mejor gobernanza empresarial y gestión del riesgo, una orientación hacia los mercados principales del banco, una disminución de los préstamos de dudoso cobro y un programa de reducción de costes. El plan de reestructuración incluye previsiones financieras para NLB hasta el 31 de diciembre de 2017, con arreglo a una hipótesis de base y también tiene en cuenta la hipótesis adversa elaborada con arreglo al ACA/PR.
(37)
Eslovenia presentó una serie de compromisos que figuran en el anexo. Con el fin de garantizar la aplicación de los compromisos, se designará un administrador supervisor. Las actividades del administrador supervisor abarcarán todo el período de reestructuración.
4.1. RESTABLECIMIENTO DE LA VIABILIDAD A LARGO PLAZO
(38)
Los dos problemas principales por lo que se refiere al restablecimiento de la viabilidad de NLB son los siguientes: i) la implantación de estructuras y disposiciones de gobernanza empresarial actualizadas para asegurarse de que las decisiones de NLB tienen una orientación comercial; y ii) la revisión de sus políticas de crédito y sus procesos de gestión del riesgo, especialmente en la gestión del riesgo de crédito.
(39)
Los cambios de la gobernanza empresarial que figuran en el anexo se aplicarán en un plazo de tres meses tras la fecha de adopción de la presente Decisión, de conformidad con la Directiva sobre los requisitos de capital (8) y con la legislación nacional eslovena. Los cambios resultantes en los estatutos y reglamentos internos de NLB pretenden garantizar que solo el consejo de administración de NLB tenga la competencia y responsabilidad para gestionar la actividad diaria de NLB con independencia y únicamente en interés del Banco. En consecuencia, el principio de actuación independiente será aplicable a las relaciones entre el Banco y sus accionistas, en particular la República de Eslovenia. A este respecto, Eslovenia se compromete a no intervenir en el nombramiento de los miembros del consejo de supervisión y de los ejecutivos, salvo a través del ejercicio de sus derechos de accionista en virtud del Derecho de sociedades común de la República de Eslovenia. NLB asignará a expertos independientes dos tercios de los puestos y de los derechos de voto en el consejo de supervisión y en sus comités. NLB tomará medidas para garantizar una función de auditoría interna independiente y objetiva. NLB seguirá una política comercial prudente y saneada enfocada a la sostenibilidad y sin perjuicio de la aplicación de las medidas previstas. NLB revisará de nuevo sus políticas de incentivos y de remuneración con el fin de asegurarse de que no incitan a tomar riesgos no razonables, están orientadas hacia objetivos empresariales a largo plazo y sostenibles, y son transparentes y conformes con las directrices de la Autoridad Bancaria Europea sobre las políticas y prácticas de remuneración, de 10 de diciembre de 2010. NLB limitará hasta el 31 de diciembre de 2017 la remuneración total de cualquier miembro del consejo y empleado que realice trabajos especiales, en consonancia con las normas pertinentes establecidas en la Comunicación bancaria de 2013 (9). La remuneración anual variable del consejo de administración y de los empleados que realicen labores especiales en funciones de atención al público se limitará a cinco salarios mensuales. El importe variable de los empleados que realicen labores especiales en otras funciones se limitará a tres salarios mensuales. Además, el pago de al menos el 50 % del elemento de remuneración variable se diferirá durante un período de tres años. Como consecuencia, hasta el 31 de diciembre de 2017, esta remuneración no será 15 veces superior al salario medio nacional en Eslovenia o 10 veces superior al salario medio de NLB, si esta última cifra es mayor.
(40)
NLB revisará sus procedimientos internos de fijación de precios y de gestión del riesgo aplicando una serie de normas y medidas enumeradas con detalle en el anexo. En particular, los precios de los nuevos préstamos se considerarán adecuados si el nuevo préstamo contribuye a lograr una rentabilidad de los recursos propios positiva (en lo sucesivo «ROE») de al menos un […] (10) % en 2014, un […] % en 2015, un […] % en 2016, y un […] % en 2017 en cada relación con los clientes, según las condiciones especificadas en el anexo.
(41)
Los activos de NLB se repartirán entre una unidad primaria (aproximadamente 10 600 millones EUR) y una unidad secundaria (aproximadamente 2 000 millones EUR). En el marco de una medida de activos deteriorados se transferirá a la BAMC un grupo de activos deteriorados compuesto por préstamos no rentables (por un importe nominal de 2 300 millones EUR) y un conjunto de valores (con un valor de mercado de 94 millones EUR). NLB reducirá el balance total del grupo de unos 17 900 millones EUR en 2010 a [10-20] mil millones EUR antes del 31 de diciembre de 2017.
(42)
Además de la ayuda estatal recibida en marzo de 2011 y julio de 2012, el plan de reestructuración prevé una nueva aportación de capital estatal de 1 558 millones EUR. Esa tercera recapitalización supondrá para NLB un aumento inmediato al 15 % del coeficiente de capital básico de clase 1 en virtud del RRC, y también se destinará a las pérdidas previstas. De ese modo garantizará que NLB cumpla sus requisitos reglamentarios en materia de capital durante todo el período de reestructuración.
(43)
La futura estrategia comercial de NLB se centra en sus mercados esenciales minorista, de las PYME y de las actividades corporativas de empresas seleccionadas. NLB planea reducir de forma significativa su cartera de participaciones en coherencia con su estrategia de centrarse en sus actividades básicas en regiones fundamentales. A este respecto, el plan de reestructuración prevé una reducción significativa de la actividad accesoria de NLB que abarca la venta de todas las actividades de arrendamiento financiero y factorización/forfaiting y las de gestión de propiedades inmobiliarias, así como el cese, por el momento, de la actividad accesoria de concesión de nuevos créditos a clientes empresariales en el extranjero.
(44)
NLB reducirá su actividad crediticia en Eslovenia en los siguientes sectores ([…] % de reducción del RWA, por término medio, entre el 31 de diciembre de 2013 y el 31 de diciembre de 2017): i) clientes empresariales del sector de la construcción (RWA de […] millones EUR a 31 de diciembre de 2013 a […] millones EUR a 31 de diciembre de 2017); ii) clientes empresariales del sector del transporte (RWA de […] millones EUR a 31 de diciembre de 2013 a […] millones EUR a 31 de diciembre de 2017; iii) participaciones financieras (RWA de […] millones EUR a 31 de diciembre de 2013 a […] millones EUR a 31 de diciembre de 2017).
(45)
Como consecuencia de la aplicación del plan de reestructuración, y, en particular, de la transferencia de activos deteriorados a la BAMC, los activos totales de NLB bajarán de 14 500 millones EUR a 31 de diciembre de 2012, a [10-20] millones EUR a 31 de diciembre de 2017, y su RWA pasará de 11 100 millones EUR a 31 de diciembre de 2012, a [5-10] mil millones EUR a 31 de diciembre de 2017.
(46)
La cartera actual de NLB está totalmente financiada hasta su vencimiento contractual. En el futuro, NLB prevé volver a centrarse en gran medida en los depósitos minoristas, que son su base tradicional de financiación, pero también tiene previsto contar con una base de financiación mayorista diversificada. Los ratios préstamos/depósitos mejorarán, pasando del 105 % en 2012 al [70-80] % a 31 de diciembre de 2017.
(47)
NLB también prevé un ambicioso programa de control y reducción de costes. Los costes de funcionamiento del grupo NLB ascendieron a 368 millones EUR en 2012. NLB reducirá sus costes de funcionamiento a nivel de grupo (excluidos los costes puntuales extraordinarios no recurrentes, es decir, los gastos de reestructuración) a [300-350] millones EUR a 31 de diciembre de 2014; [300-350] millones EUR a 31 de diciembre de 2015; [250-300] millones EUR a 31 de diciembre de 2016, y a [200-250] millones EUR a 31 de diciembre de 2017.
(48)
A 31 de diciembre de 2017, NLB prevé conseguir un ROE después de impuestos de [5-10] %. El plan de reestructuración contiene previsiones financieras para el período 2013-2017 que apuntan a un coeficiente de capital básico de clase 1 con arreglo a la RRC del [10-20] % a 31 de diciembre de 2017. Los beneficios después de impuestos de NLB ascenderán a [100-150] millones EUR en 2017.
(49)
Por último, Eslovenia reducirá su participación en NLB […] (el «[…]» a […]). Si Eslovenia no concluye acuerdos vinculantes de venta y compra para la venta de su participación en NLB aparte de […], Eslovenia y NLB concederán al administrador de la cesión un mandato exclusivo para vender […], […], […], […], […] y […].
4.2. DISTRIBUCIÓN DE LAS CARGAS
(50)
El plan de reestructuración prevé una prohibición de pago de cupones, dividendos y beneficios durante toda su duración hasta el 31 de diciembre de 2017.
(51)
Eslovenia se compromete a que NLB se abstendrá durante el período de reestructuración de realizar cualquier tipo de pagos sobre instrumentos de capital, salvo que dichos pagos se deriven de una obligación jurídica. Eslovenia también se compromete a que NLB no comprará ni recomprará esos instrumentos sin aprobación previa de la Comisión. Se podrán pagar cupones sobre instrumentos de capital que estén en manos del Estado, a menos que estos pagos puedan dar lugar a pagos de cupones a otros inversores que, de lo contrario, no serían obligatorios. Ese compromiso de no pagar cupones durante el período de reestructuración no es aplicable a los instrumentos emitidos recientemente (es decir, los instrumentos emitidos después de la adopción por la Comisión de la presente Decisión), a condición de que ningún pago de cupones sobre este tipo de instrumentos de reciente emisión no cree una obligación jurídica de realizar pago alguno de cupones sobre valores de NLB existentes en el momento de la adopción de la presente Decisión.
(52)
El accionariado actual de NLB ya se había visto gravemente diluido debido a la primera y segunda recapitalizaciones de marzo de 2011 y julio de 2012. Los restantes títulos subordinados de NLB ascienden a 250 millones EUR. Eslovenia se compromete a que antes de conceder cualquier ayuda estatal (es decir, la tercera recapitalización y la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC) NLB amortizará plenamente el capital de sus accionistas y la deuda subordinada pendiente. Como consecuencia, el Estado pasará a ser el único accionista de NLB, en comparación con el 33,1 % de las acciones que poseía antes de la primera recapitalización estatal de marzo de 2011.
(53)
Eslovenia se ha comprometido a vender las participaciones de NLB en las empresas enumeradas en el punto 3 del anexo, que representan un activo total por valor de [100-150] millones EUR a 31 de diciembre de 2012, y en las filiales no fundamentales enumeradas en el punto 4 del anexo, que representan un activo total por valor de [950-1 000] millones EUR a 31 de diciembre de 2012. NLB también venderá la totalidad de sus participaciones en las empresas mixtas mencionadas en el punto 5 del anexo. Además, NLB cerrará […] el […].
(54)
Cualquier eventual recapitalización por NLB de sus filiales a través de inyecciones de capital será suscrita i) con un descuento del 25 % sobre el precio de la acción -después del ajuste para tener en cuenta el «efecto de dilución» cuantificado mediante técnicas de mercado (11) generalmente aceptadas- es decir, inmediatamente antes del anuncio de la inyección de capital, o ii) al precio más bajo al que otros accionistas de esas filiales contribuyan a la recapitalización. Para entidades no cotizadas, el valor de mercado de las acciones se determinará usando una metodología de valoración basada en el mercado, adecuada y generalmente aceptada. Si cualquier aportación de capital de esa índole tuviera forma de instrumentos híbridos, estos contendrán un mecanismo alternativo de pago de cupones y una disposición que determine el tipo de conversión del instrumento híbrido en capital propio con un descuento del 25 % sobre el TERP (determinada de forma análoga a la aportación de capital).
4.3. MEDIDAS PARA LIMITAR EL FALSEAMIENTO DE LA COMPETENCIA
(55)
Con el fin de limitar el falseamiento de la competencia, NLB prevé reducir sus actividades empresariales en Eslovenia. NLB reducirá su balance total de aproximadamente 17 900 millones EUR en 2010 a [10-20] mil millones EUR a 31 de diciembre de 2017.
(56)
Los compromisos de NLB incluyen la venta de las participaciones bancarias en mercados estratégicos. NLB venderá sus […] a […]. Esa venta reducirá la influencia de NLB […]. NLB cederá también íntegramente sus participaciones en […] a […].
(57)
NLB reducirá sus actividades de crédito en los sectores de la construcción, transporte y sociedades de cartera en Eslovenia mediante la reducción del RWA en un […] %, por término medio en esos sectores del 31 de diciembre de 2013 hasta el 31 de diciembre de 2017. NLB abandonará la estrategia empresarial de proporcionar nuevos créditos a clientes empresariales en el extranjero.
(58)
NLB abandonará todas sus actividades de arrendamiento financiero, factorización y forfaiting, mediante la venta de filiales situadas en Eslovenia y en el extranjero.
(59)
NLB cumplirá una prohibición de pagar cupones y dividendos, de realizar adquisiciones y de desarrollar prácticas comerciales y publicitarias agresivas según lo dispuesto en los puntos pertinentes del anexo.
(60)
Se establece un mecanismo de reembolso de capital en virtud del cual NLB pagará repartos de dividendos a su accionista en 2015, 2016 y 2017 (12). Para los ejercicios fiscales 2015 y 2016, NLB pagará: i) el 50 % del capital excedentario por encima del requisito de capital reglamentario aplicable de acuerdo con la legislación europea y eslovena (incluidos el pilar 1 y 2) más un colchón de capital de 100 puntos básicos, o ii) los ingresos netos del año correspondiente, si esta cifra es menor. Para el ejercicio fiscal de 2017, NLB pagará: i) el 100 % del capital excedentario por encima del requisito de capital reglamentario aplicable de acuerdo con la legislación europea y eslovena (incluidos el pilar 1 y 2) más un colchón de capital de 100 puntos básicos, o ii) los ingresos netos en el año correspondiente. Sin perjuicio de las competencias del Banco de Eslovenia como supervisor bancario de NLB, la distribución de dividendos se suspenderá si pudiera poner en peligro la posición de solvencia del banco en los años siguientes.
4.4. DESCRIPCIÓN DE LA MEDIDA RELATIVA A LOS ACTIVOS DETERIORADOS
a) Objetivo
(61)
NLB se beneficiará de una medida relativa a los activos deteriorados mediante la transferencia de activos a la BAMC. El propósito de esta medida es eliminar la incertidumbre sobre el futuro valor de su cartera de activos más problemáticos y garantizar que NLB se concentrará en la aplicación del plan de reestructuración.
b) Establecimiento y características
(62)
Eslovenia estableció la BAMC para contribuir a la estabilización del sector bancario.
(63)
El objetivo general de la BAMC es la gestión y cesión ordenada de los activos que reciba, maximizando su recuperación. Con esta actividad, la BAMC contribuye a la reestructuración del sistema financiero al tiempo que reduce al máximo la utilización de los fondos públicos y evita los falseamientos del mercado en la mayor medida posible.
(64)
La BAMC podrá adquirir o cubrir riesgos, en particular, los de activos, derivados, derechos y obligaciones procedentes de préstamos o garantías con el correspondiente colateral. La BAMC pagará a NLB el valor de transferencia establecido mediante obligaciones garantizadas por el Estado emitidas por la BAMC. El valor de traspaso de los activos transferidos a la BAMC será igual o inferior a su valor económico real (en lo sucesivo, «VER») establecido por los expertos de la Comisión de acuerdo con las normas sobre ayudas estatales.
c) Alcance de la transferencia de los activos deteriorados y préstamos
(65)
La transferencia abarca las siguientes categorías de activos:
a)
empresas en quiebra garantizadas por bienes inmuebles;
b)
deudas de sociedades de cartera que deben ser reestructuradas;
c)
otras empresas en quiebra;
d)
otras deudas garantizadas por bienes inmuebles;
e)
sociedades de cartera;
f)
empresas de construcción;
g)
empresas de transporte;
h)
otras exposiciones de dudoso cobro.
(66)
El 17 de mayo de 2013, Eslovenia envió a la Comisión una lista preliminar de los activos que debían ser transferidos de NLB a la BAMC por un importe de 1 900 millones EUR. Dicha lista se ha actualizado desde entonces. El tamaño de la cartera que debe transferirse asciende a 2 300 millones EUR de valor nominal de préstamos y a 94 millones EUR de valor de mercado de acciones.
(67)
Como consecuencia de la transferencia de activos de NLB, el RWA se reducirá en 1 400 millones de EUR, lo que supone una reducción total de las necesidades de capital de 112 millones EUR. Estas cifras figuraban en la lista de activos que debían ser transferidos a la BAMC enviada a la Comisión el 14 de noviembre de 2013.
d) Metodología para el cálculo del valor de transferencia
(68)
El Banco de Eslovenia ha determinado previamente el valor de transferencia en consonancia con la metodología establecida en la legislación por la que se crea la BAMC. La metodología se basa en la evaluación del valor actual neto de los flujos de tesorería futuros. Para los grandes riesgos se ha realizado una evaluación individual de los flujos de tesorería futuros, mientras que para las pequeños exposiciones se aplicó un enfoque simplificado con una evaluación basada en las probabilidades de impago y pérdida de los préstamos teniendo en cuenta las características de impago. Además, para calcular el valor de transferencia se utilizaron como referencia las pérdidas previstas en el escenario de referencia de la PR. La metodología de esa valoración fue aprobada por un grupo especial integrado por las autoridades eslovenas y, como observadores, la Comisión, el BCE y la Autoridad Bancaria Europea.
(69)
Por lo que respecta a las empresas en quiebra y los préstamos en dificultades, los flujos de tesorería futuros se determinaron por el valor en el mercado de las garantías y colaterales. Para evaluar el valor de esa garantía, se utilizaron informes elaborados por expertos independientes durante los últimos 12 meses.
(70)
El valor actual neto de los flujos de tesorería futuros se calculará utilizando un tipo de interés sin riesgo.
e) Valor de transferencia
(71)
El valor de transferencia de los activos de NLB, tal como lo ha determinado Eslovenia, asciende a 617 millones EUR para los préstamos (que corresponde a un 27 % de su valor contable bruto), y 94 millones EUR para las acciones. Eslovenia se ha comprometido a que el valor de transferencia de los activos transferidos a la BAMC será igual o inferior a su VER establecido por los expertos de la Comisión de acuerdo con las normas sobre ayudas estatales.
(72)
Las autoridades eslovenas han facilitado un análisis del Banco de Eslovenia que certifica los resultados detallados y los efectos financieros de la transferencia de activos a la BAMC por NLB.
f) Precio de mercado
(73)
Eslovenia no ha evaluado el valor de mercado de la cartera.
g) Asesoramiento de expertos independientes para la Comisión
(74)
La Comisión ha contado con expertos independientes que le ayudasen a evaluar la metodología propuesta y el precio de transferencia en relación con el VER de los activos transferidos y la cuantificación del precio de mercado de los mismos, tal como se establece en la Comunicación sobre activos deteriorados (13), que es el marco de referencia de la medida.
5. RAZONES PARA LA INCOACIÓN DEL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL
(75)
El 2 de julio de 2012, la Comisión incoó el procedimiento de investigación formal de las medidas de recapitalización y la versión del plan de reestructuración que había presentado Eslovenia en lo que respecta a su compatibilidad con el mercado interior como ayuda de reestructuración.
(76)
En ese momento la Comisión expresó sus dudas en cuanto a si la versión del plan de reestructuración de NLB recibida garantizaba el restablecimiento de la viabilidad a largo plazo, una adecuada distribución de las cargas y unas medidas que evitaran el falseamiento de la competencia (14). Entre los problemas de viabilidad, la Comisión expresó sus dudas sobre si el procedimiento decisorio de NLB se ajustaba a las reglas del mercado y, en particular, sobre los posibles problemas de gobernanza empresarial relacionados con la intervención del Estado como principal accionista del Banco en las actividades cotidianas (15).
6. OBSERVACIONES DE LAS PARTES INTERESADAS
(77)
No se ha recibido observación alguna de terceras partes interesadas en relación con el procedimiento de investigación formal.
7. POSICIÓN DE ESLOVENIA
(78)
Eslovenia reconoce que las recapitalizaciones primera, segunda y tercera, y la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE. Sin embargo, Eslovenia opina que estas medidas son compatibles con el mercado interior en virtud del artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE.
(79)
Eslovenia alega que el plan de reestructuración cumple todas las condiciones establecidas en la Comunicación sobre reestructuración (16), complementada por la Comunicación bancaria de 2013.
(80)
En particular, Eslovenia estima que el plan de reestructuración garantiza el restablecimiento de la viabilidad de NLB a largo plazo sin recursos estatales, aporta una contribución propia suficiente a los costes de reestructuración y limita el falseamiento de la competencia. Con el fin de garantizar unos procedimientos de toma de decisiones prudente en la gestión de las actividades del Banco, Eslovenia ha presentado compromisos para reforzar su gobernanza empresarial.
(81)
La lista de compromisos ofrecidos por Eslovenia figura en el anexo de la presente Decisión. Con el fin de garantizar la aplicación de los compromisos se designará un administrador supervisor. Además, Eslovenia se ha comprometido a respetar unos plazos para las desinversiones definidas. Si se produce cualquier incumplimiento de esos plazos, se nombrará un administrador de la cesión.
8. EVALUACIÓN
8.1. EXISTENCIA E IMPORTE DE LA AYUDA
(82)
La Comisión ya ha concluido (17) que la primera y segunda recapitalizaciones de NLB constituyen ayuda estatal, lo que Eslovenia no ha negado. Por lo tanto, en esta sección la Comisión evaluará únicamente si las dos nuevas medidas (la tercera recapitalización y la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC) constituyen ayuda estatal.
(83)
El artículo 107, apartado 1, del TFUE, dispone que cualquier ayuda otorgada por un Estado miembro o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, es incompatible con el mercado interior.
(84)
Dado que la República de Eslovenia realizará directamente la tercera recapitalización de 1 558 millones EUR, la Comisión concluye que la medida proviene de recursos estatales.
(85)
La tercera recapitalización permite a NLB obtener capital en una situación de crisis financiera y económica, en la que, debido a la elevada incertidumbre que afectaba al sector bancario esloveno, hubiera sido imposible encontrar ese capital en el mercado. Por consiguiente, la Comisión considera que un inversor en una economía de mercado no hubiera aportado la tercera recapitalización. Por lo tanto, se debe considerar que esta proporciona a NLB una ventaja que, por otra parte, es selectiva ya que solo beneficia a un banco.
(86)
Dado que NLB opera y operará en el sector financiero, que está abierto a una intensa competencia internacional, cualquier ventaja para el Banco derivada de recursos estatales puede afectar a los intercambios comerciales entre Estados miembros y falsear la competencia. Por lo tanto, la tercera recapitalización constituye una ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
(87)
El elemento de ayuda contenido en la tercera recapitalización asciende a 1 558 millones EUR.
(88)
Por lo que se refiere a la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC, la Comisión considera que la medida implica recursos del Estado. Eslovenia creó la BAMC para contribuir a la estabilidad del sector bancario, ayudando a los bancos en dificultades a sacar sus activos de riesgo de su balance a un precio superior a su valor de mercado actual. Estas transferencias de activos procedentes de NLB a la BAMC limitarán las pérdidas que el Banco, de lo contrario, habría tenido que asumir para sanear su balance y aplicar su plan de reestructuración.
(89)
Con el fin de evaluar la existencia de ayuda en la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC, los expertos de la Comisión han determinado de forma independiente el valor actual de mercado de la cartera que se debía transferir, así como el VER, que, al mismo tiempo, constituirá el precio al que se transferirán los activos. Como el valor de transferencia de la cartera es superior al valor actual de mercado, la medida constituye una ventaja para NLB.
(90)
Dicha ventaja refuerza la posición de NLB en comparación con la de sus competidores en Eslovenia y en otros Estados miembros, que no se benefician de la misma ayuda estatal. Por lo tanto, se debe considerar que la medida puede falsear la competencia y afectar al comercio entre Estados miembros, dado además que NLB opera y operará en el sector financiero, que está abierto a una intensa competencia internacional.
(91)
Por lo que se refiere al importe de la ayuda contenida en la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC cabe señalar que la nota 2 correspondiente al punto 20, letra a), de la Comunicación sobre activos deteriorados establece que el importe de la ayuda de una medida de salvamento de activos es la diferencia entre el precio de traspaso de los activos y el precio de mercado. El precio de traspaso es de 617 millones EUR, mientras que el precio de mercado se estima en 486 millones EUR. La ayuda concedida a NLB como resultado de la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC asciende a 130 millones EUR.
(92)
Por lo tanto, el total de las ayudas en favor de NLB como resultado de las recapitalizaciones primera, segunda y tercera y de la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC asciende a 2 321 millones EUR, lo que representa el 20 % del RWA de NLB en diciembre de 2012.
8.2. COMPATIBILIDAD DE LA AYUDA
8.2.1. Base jurídica para la evaluación de la compatibilidad
(93)
El artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE, faculta a la Comisión para concluir que la ayuda es compatible con el mercado interior si está destinada a «poner remedio a una grave perturbación en la economía de un Estado miembro». La Comisión ha reconocido que la crisis financiera mundial puede provocar una grave perturbación en la economía de un Estado miembro y que las medidas de apoyo a los bancos son adecuadas para poner remedio a dicha perturbación. Así se ha detallado y desarrollado sucesivamente en las seis comunicaciones sobre la crisis (18), así como en la Comunicación bancaria de 2013.
(94)
La Comunicación Bancaria de 2013 se aplica a las medidas de ayuda estatal notificadas a partir del 1 de agosto. En el caso de NLB, Eslovenia ha notificado una ayuda estatal adicional en forma de aportaciones de capital y de rescate de capital después del 1 de agosto de 2013. Como consecuencia de ello, las disposiciones de la Comunicación bancaria de 2013 se aplican a la evaluación de la compatibilidad del plan de reestructuración de NLB.
(95)
Las distintas aprobaciones por parte de la Comisión de las medidas adoptadas por las autoridades eslovenas para luchar contra la crisis financiera (19) confirman la presencia de una perturbación grave en la economía eslovena. Por lo tanto, la base jurídica para la evaluación de la compatibilidad de todas las medidas previstas en el plan de reestructuración (es decir, las recapitalizaciones primera, segunda y tercera, y la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC) es el artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE.
(96)
En lo que se refiere específicamente a la compatibilidad de la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC, la Comisión evalúa la medida con relación a la Comunicación sobre activos deteriorados, adaptada por la Comunicación bancaria de 2013.
(97)
En cuanto a la compatibilidad de la ayuda de reestructuración concedida a NLB, la Comisión la evalúa a la luz del plan de reestructuración en relación con la Comunicación de reestructuración, complementada por la Comunicación bancaria de 2013.
8.2.2. Compatibilidad con la Comunicación sobre activos deteriorados, adaptada y complementada por la Comunicación bancaria de 2013
(98)
En cuanto a la compatibilidad de la ayuda aportada a NLB en forma de transferencia de los activos deteriorados a la BAMC, la Comisión tiene que evaluar esta medida sobre la base de la Comunicación sobre activos deteriorados, adaptada y complementada por la Comunicación bancaria de 2013. La Comunicación sobre activos deteriorados define el salvamento de activos deteriorados como cualesquiera medidas que «libran al banco beneficiario de la necesidad de registrar una pérdida o constituir una reserva para una posible pérdida por el deterioro del valor de sus activos (o le compensan por dicha necesidad) y/o liberan capital reglamentario para otros usos» y establece los criterios para la compatibilidad de dichas medidas con el mercado interior. Dichos criterios incluyen: i) elegibilidad de los activos; ii) transparencia y revelación del deterioro; iii) gestión de los activos; iv) planteamiento coherente y adecuado de valoración; y v) la adecuación de la remuneración y la distribución de las cargas.
Elegibilidad de los activos
(99)
Por lo que se refiere a la elegibilidad de los activos, la sección 5.4 de la Comunicación sobre activos deteriorados indica que el rescate de activos exige una identificación clara de los activos deteriorados y la aplicación de determinados límites en lo que se refiere a la elegibilidad para garantizar la compatibilidad.
(100)
No obstante, la Comunicación sobre activos deteriorados establece además que es preciso lograr un equilibrio entre la consecución del objetivo de estabilidad financiera inmediata y la necesidad de garantizar el restablecimiento del funcionamiento normal del mercado, lo que abogaría en favor de un margen de maniobra a la hora de identificar las clases de activos. En particular, mientras la Comunicación sobre activos deteriorados menciona como activos elegibles aquellos que desencadenaron la crisis financiera (con referencia expresa a los valores garantizados por hipotecas de los EE. UU.), también permite extender la elegibilidad a «categorías de activos bien definidas correspondientes a una amenaza sistémica, con la debida justificación, sin restricciones cuantitativas».
(101)
Por lo que se refiere al caso que nos ocupa, la medida de los activos deteriorados se dirige a los activos no rentables relacionados en su mayoría con empresas de construcción, de transporte y sociedades de cartera, o a los activos no rentables garantizados por bienes inmuebles. Estos sectores se situaban en el centro de las dificultades de NLB que contaba con considerables carteras de préstamos de dudoso cobro (el 41 % de los préstamos de dudoso cobro de sociedades de cartera, y el 74 % de empresas de la construcción). La cartera que se transferirá representa más de la mitad de las pérdidas de valor contabilizadas por NLB d.d. a 31 de diciembre de 2012. Estos activos, por tanto, se ajustan a los criterios de elegibilidad de la Comunicación sobre activos deteriorados.
Transparencia y revelación
(102)
En lo que respecta a la transparencia y revelación, la sección 5.1 de la Comunicación sobre activos deteriorados exige a los bancos elegibles transparencia total y revelación plena ex ante del deterioro en relación con los activos que vayan a ser objeto de las medidas de salvamento, sobre la base de una valoración adecuada, certificada por expertos independientes reconocidos y validada por la autoridad supervisora pertinente. La Comunicación sobre activos deteriorados establece que la revelación y la valoración deben tener lugar antes de la intervención pública.
(103)
El Banco de Eslovenia ha efectuado una valoración inicial de los activos. En primer lugar, el 10 de mayo de 2013 el Banco de Eslovenia hizo pública una prueba de tensión que indicaba las repercusiones, en términos de capital, de la transferencia de activos de los tres principales bancos eslovenos a la BAMC. En segundo lugar, el 4 de diciembre de 2013 se notificaron los resultados del ACA/PR, realizado por expertos independientes, que presentaba el déficit de capital de los bancos eslovenos en una hipótesis de estrés. Las clases de activos que se han de transferir se han identificado claramente y la transferencia solo se realizará con arreglo a la metodología de valoración aprobada por el Banco de Eslovenia. Así, el Estado miembro ha facilitado una transparencia y divulgación suficientes sobre la totalidad de los activos de riesgo de NLB que deben transferirse a la BAMC. En particular, el ACA/PR que determinaba el déficit de capital del banco fue realizado por expertos externos.
Gestión de activos
(104)
Por lo que se refiere a la gestión de activos, la sección 5.6 de la Comunicación sobre activos deteriorados establece la necesidad de garantizar una clara separación organizativa y funcional entre el banco beneficiario y sus activos, en particular por lo que respecta a su gerencia, su personal y su clientela. La Comunicación establece, a este respecto, que estas disposiciones deben permitir que el banco se centre en el restablecimiento de la viabilidad y en impedir posibles conflictos de intereses.
(105)
Los activos serán gestionados por la BAMC, que es totalmente independiente de NLB. Así pues, cabe concluir que la gestión de activos independiente es acorde con los requisitos de la Comunicación sobre activos deteriorados.
Valoración
(106)
La sección 5.5 de la Comunicación sobre activos deteriorados señala que un planteamiento coherente y adecuado de valoración de activos es crucial para prevenir falseamientos indebidos de la competencia. El principal objetivo de la valoración es determinar el VER de los activos. Ese valor constituye el parámetro de referencia, en la medida en que una transferencia de activos deteriorados a ese valor indica la compatibilidad de la ayuda: crea un efecto de salvamento, ya que es superior al valor actual de mercado, pero mantiene el importe de la ayuda en el mínimo necesario.
(107)
El Banco de Eslovenia evaluó la cartera y la Comisión ha examinado de forma pormenorizada con expertos externos la valoración y la metodología general subyacente, con el fin de velar por un enfoque coherente a escala de la Unión.
(108)
Las conclusiones son las siguientes:
i)
los datos presentados por NLB ofrecen un análisis completo de un alto nivel de calidad,
ii)
un enfoque basado en las calificaciones que use las calificaciones de NLB y datos actualizados del balance financiero sería pertinente para la cartera transferida a la BAMC,
iii)
la estimación del VER de la cartera de préstamos a empresas de NLB se sitúa en el 60,2 % de la exposición bruta, con un margen de error de ± 5 %, basándose en un método comparativo de tensiones. El método comparativo de tensiones aplica una tensión al nivel de las provisiones determinado mediante un examen de la calidad de los activos. La Comisión y sus expertos externos calibraron ese nivel de tensión utilizando casos prácticos. El nivel del VER estimado por los expertos se refiere a la cartera de préstamos a empresas de NLB, que es mayor que la cartera que se decidió transferir finalmente a la BAMC. Por lo tanto, esa estimación no puede utilizarse como indicador para evaluar el VER de la cartera que debe transferirse a la BAMC.
(109)
Basándose en esos elementos, la Comisión evaluó el VER de la cartera. Para realizar esa evaluación, la Comisión separó los préstamos en dos categorías: por un lado, préstamos a empresas en funcionamiento y, por otro, préstamos a reestructuraciones de crédito y préstamos impagados. El VER de las acciones se evaluó por separado.
(110)
La Comisión aplicó a los préstamos a empresas en funcionamiento un enfoque basado en las calificaciones tal como recomendaban los expertos externos. Basándose en la calificación actual de NLB y en la información financiera actualizada sobre la exposición, la Comisión determinó que existía una probabilidad de impago. A continuación se evaluó la pérdida en caso de impago después de analizar con detalle las garantías, basándose en la documentación existente sobre créditos o en ejercicios previos de revisión de la calidad crediticia.
(111)
Por lo que se refiere a los préstamos concedidos a reestructuraciones de crédito y a las exposiciones en situación de impago, la Comisión se centró en el análisis de las garantías con el fin de evaluar el valor que se recuperaría en caso de liquidación, usando hipótesis prudentes por lo que se refiere al valor de las garantías y teniendo en cuenta los resultados del ACA/PR.
(112)
En cuanto a las acciones, la Comisión revisó los informes de evaluación presentados por Eslovenia para determinar si los valores de mercado notificados estaban en consonancia con las cotizaciones de mercado de las empresas cotizada, y si la metodología de valoración utilizada para las empresas no cotizadas se ajustaba a los estándares del mercado.
(113)
La Comisión concluye que el VER de la cartera de préstamos es de 617 millones EUR para un importe nominal de 2 300 millones EUR, y que el VER de la cartera accionarial es de 94 millones EUR. El plan de reestructuración prevé la transferencia de los activos a la BAMC al VER.
(114)
En relación con el valor de mercado, la Comisión utiliza un método de cobertura del diferencial para evaluar el valor actual de mercado en el momento de la transferencia. Sobre esta base, el valor de mercado de la cartera se estima en 486 millones EUR para los préstamos y 94 millones EUR para las acciones.
(115)
Por lo tanto, el importe de la ayuda es la diferencia entre el valor de transferencia y el valor de mercado, que es de 130 millones EUR.
Distribución de las cargas y remuneración
(116)
Por lo que se refiere a la distribución de las cargas, la sección 5.2 de la Comunicación sobre activos deteriorados reitera que, como principio general, los bancos deberían soportar las pérdidas asociadas a los activos deteriorados en la mayor medida posible con el fin de garantizar una distribución equivalente de las cargas y responsabilidades entre los accionistas. Así pues, los activos deben ser transferidos a un precio igual o inferior a su VER.
(117)
Eslovenia se compromete a transferir los activos a un precio igual o inferior a su VER y, por tanto, en consonancia con la Comunicación sobre activos deteriorados.
Conclusión sobre la medida de activos deteriorados
(118)
Habida cuenta de lo expuesto anteriormente, la Comisión considera que la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC cumple todas las condiciones y requisitos de la Comunicación sobre activos deteriorados, adaptada y complementada por la Comunicación bancaria de 2013.
8.2.3. Compatibilidad con la Comunicación de reestructuración, complementada por la Comunicación bancaria de 2013
(119)
Con arreglo al punto 31 de la Comunicación bancaria de 2013, cualquier plan de reestructuración que implique ayuda de reestructuración, con la excepción de las exigencias en materia de obtención de capital y distribución de cargas, seguirá evaluándose sobre la base de la Comunicación de reestructuración.
(120)
Con arreglo a la Comunicación de reestructuración y la Comunicación bancaria de 2013, en primer lugar, el plan de reestructuración debe demostrar que el proceso de reestructuración aplicado al beneficiario de ayuda estatal es adecuado para restablecer su viabilidad a largo plazo. En segundo lugar, el importe de la ayuda debe limitarse al mínimo necesario, y tanto los accionistas como los acreedores subordinados deberán contribuir a reducir el déficit de capital en la máxima medida posible. En tercer lugar, se necesitan medidas para limitar el falseamiento de la competencia creado al apoyar artificialmente el poder de mercado del beneficiario y para garantizar un sector bancario competitivo. Por último, hay que abordar los problemas de supervisión y procedimiento.
i) Restablecimiento de la viabilidad a largo plazo
(121)
Tal como se expone en la Comunicación de reestructuración, el Estado miembro deberá facilitar un plan de reestructuración completo que demuestre cómo se restablecerá la viabilidad a largo plazo del beneficiario sin ayuda estatal en un período de tiempo razonable y en un plazo máximo de cinco años. La viabilidad a largo plazo se consigue cuando un banco es capaz de competir en el mercado de capitales por sus propios méritos, de conformidad con los requisitos regulatorios pertinentes. Es decir, el banco deberá estar en condiciones de cubrir todos sus costes y ofrecer un rendimiento adecuado sobre los fondos propios, teniendo en cuenta el perfil de riesgo del banco. El restablecimiento de la viabilidad deberá proceder principalmente de medidas internas y basarse en un plan de reestructuración verosímil.
(122)
El plan de reestructuración de NLB cubre el período hasta el 31 de diciembre de 2017 e indica un retorno a la viabilidad al final del período de reestructuración. La causa principal es la mejora prevista de la calidad de la cartera y la menor necesidad de deterioros y provisiones adicionales. El restablecimiento de la viabilidad se conseguirá mediante el saneamiento del balance de NLB resultante de la transferencia prevista de activos no rentables a la BAMC. NLB también se beneficiará de la mejor eficiencia operativa fruto de las medidas de reducción de costes y estabilización de ingresos. Para garantizar la viabilidad de la entidad después de tener en cuenta la transferencia de los activos no rentables a la BAMC, el plan de reestructuración se basa en el supuesto de una recapitalización por el Estado de 1 558 millones EUR en 2013 y una plena amortización de los bonos subordinados y los fondos propios por un importe de 250 millones EUR.
(123)
El punto 10 de la Comunicación de reestructuración exige que las medidas de reestructuración propuestas solucionen las deficiencias de la entidad. En primer lugar, el plan de reestructuración explica las causas de las dificultades de NLB. La cartera de préstamos de NLB se vio gravemente afectada durante la crisis y generó elevados importes de pérdidas por deterioro del valor.
(124)
El crecimiento de la cartera de préstamos fue financiado por el mercado mayorista, lo que se tradujo en un aumento del ratio préstamos/depósitos (del 74 % en 2002 al 137 % en 2009). Entretanto, el banco no reforzó suficientemente su base de capital y se basó en gran medida en instrumentos híbridos antes del inicio de la crisis.
(125)
Antes de la crisis, NLB acumulaba exposiciones a los sectores de la construcción, la promoción inmobiliaria y las sociedades de cartera, pero la calidad de la correspondiente gestión del riesgo no estaba a la altura. La acumulación de créditos incobrables resultó desastrosa cuando se inició la crisis y la economía se frenó. El programa nacional de construcción de carreteras finalizó en 2008 y la demanda interna de bienes inmuebles se redujo drásticamente. La mayor parte de las empresas eslovenas estaban muy apalancadas y se encontraron atrapadas entre la deceleración económica, la depreciación de los activos y existencias y la reducción del acceso al crédito. La conjunción de una grave recesión económica y un pobre marco de gestión del riesgo dieron lugar a un aumento de los préstamos de dudoso cobro. De hecho, los préstamos morosos llegaron a representar el 29 % de los préstamos brutos de NLB a 30 de septiembre de 2012, lo que constituye el peor resultado del sector de la construcción (74 %). Como consecuencia de ello, las pérdidas después de impuestos ascendieron a 87 millones EUR en 2009, 202 millones EUR en 2010, 240 millones EUR en 2011 y 273 millones EUR en 2012.
(126)
La laxitud de las normas de gobernanza empresarial y la consiguiente influencia del Estado en la actividad cotidiana del banco fueron también razones de los problemas del banco.
(127)
Por tanto, cinco son los principales problemas que deben solucionarse para el regreso a la viabilidad a largo plazo. En primer lugar, habrá que reforzar la gobernanza empresarial del banco para garantizar que solo la dirección de la entidad toma decisiones comerciales justificadas económicamente y que el Estado no influirá en las actividades cotidianas. En segundo lugar, el banco deberá mejorar sus políticas de precios y su marco de gestión del riesgo, de tal modo que los márgenes se mantengan y las pérdidas se reduzcan al mínimo. En tercer lugar, NLB debe sanear su balance y reducir su exposición a los sectores problemáticos, bien mediante una adecuada dotación y un desapalancamiento de los activos problemáticos, bien mediante una transferencia de préstamos problemáticos a la BAMC. En cuarto lugar, el banco deberá reparar la estructura de su balance mediante una recapitalización y un refuerzo de la base de depósitos o una reducción del ratio de apalancamiento. Por último, el banco deberá mejorar su eficiencia operativa para garantizar un grado suficiente de rentabilidad.
a) Refuerzo de la normativa de gobernanza empresarial
(128)
Los compromisos garantizarán la independencia del consejo y la dirección para establecer criterios sobre la concesión de préstamos. Los compromisos garantizarán que los precios de los préstamos se basen en una política de fijación de precios que establezcan unas normas mínimas sobre ROE para todos los préstamos, lo que limita la posibilidad de que el Banco conceda préstamos por debajo de los precios de mercado como consecuencia de factores externos.
(129)
Los compromisos parecen abordar y remediar adecuadamente las deficiencias principales de la gobernanza empresarial de NLB. Establecen salvaguardias apropiadas para prevenir los conflictos de intereses y garantizar que la estrategia y las decisiones siguen una orientación comercial y no están condicionadas por objetivos ajenos a la maximización del valor, ni sujetas a influencias externas improcedentes. Los cambios previstos en la gobernanza empresarial harán que el banco sea menos vulnerable a la influencia externa y, al mismo tiempo, introducirán una mayor disciplina de mercado a través de un mayor control y transparencia de las decisiones relativas a la gestión.
(130)
NLB revisará en mayor medida sus políticas de incentivo y de remuneración con el fin de asegurarse de que no inciten a tomar riesgos irrazonables y estén orientadas hacia objetivos empresariales sostenibles y a largo plazo. Por otro lado, la remuneración total de los miembros del Consejo y empleados que realicen trabajos especiales se recortará, hasta el 31 de diciembre de 2017, de acuerdo con los puntos 37 a 39 de la Comunicación bancaria de 2013, lo que facilitará la ejecución del plan de reestructuración con arreglo al calendario previsto.
(131)
Además, Eslovenia se ha comprometido a ceder en […] un […] % de sus participaciones en NLB a un inversor independiente y desvinculado de la República de Eslovenia. Esa venta reducirá considerablemente su influencia externa en la dirección del banco y en las actividades comerciales.
b) Reforzar sus políticas de precios y su marco de gestión del riesgo
(132)
NLB reforzará sus políticas de precios y su marco de gestión del riesgo, en particular, a través de una serie de normas y medidas destinadas a proteger los mejores intereses comerciales del banco. Dichas medidas incluyen la formación del personal, la puntuación de los clientes, la fijación de precios de los nuevos productos y la revisión del proceso de riesgo de crédito.
(133)
En particular, la fijación del precio de los nuevos préstamos dará lugar, a más tardar el 31 de diciembre de 2017, a una ROE positiva de al menos […] % en cada relación con los clientes. Esa fijación de precios se introducirá por fases de manera progresiva, empezando en el […] % ROE en cada relación con los clientes en 2014 y llegando al […] % el 31 de diciembre de 2017.
(134)
La consiguiente mejora de las políticas de precios y del marco de gestión del riesgo de NLB es adecuada y necesaria para aplicar unas políticas de crédito más rigurosas a los nuevos préstamos y una política de provisiones más conservadora. Dichas reformas abordan la deficiencia de NLB que dio lugar a la mala calidad de la cartera de préstamos, el excesivo nivel de préstamos no rentables y el alto coste del crédito. Al abordar las causas de la baja rentabilidad, estas medidas contribuyen a la viabilidad a largo plazo de NLB.
(135)
El plan de reestructuración también incluye una separación organizativa entre la actividad accesoria y la actividad fundamental. Esa reestructuración del banco hará posible que NLB racionalice sus actividades fundamentales. La separación también permitirá aplicar un enfoque más especializado a la gestión de la actividad accesoria del banco y de sus activos no rentables para maximizar el valor de recuperación.
c) Reequilibrar la actividad hacia actividades menos arriesgadas
(136)
Como resultado del plan de reestructuración, el RWA de NLB disminuirá de 11 100 millones EUR a 31 de diciembre de 2012 a [5-10] mil millones EUR a 31 de diciembre de 2017. La reducción del RWA, en particular en los sectores más problemáticos de las sociedades de cartera, las empresas de transporte y las empresas de construcción, garantiza que el riesgo asociado con esas exposiciones disminuirá durante el período de reestructuración.
(137)
NLB transferirá a la BAMC una cartera por un valor de 2 300 millones EUR de préstamos deteriorados lo que posibilitará que NLB se centre en la gestión de los préstamos rentables al tiempo que libera recursos para la reestructuración de los restantes préstamos de dudoso cobro.
(138)
La futura estrategia de NLB reorientará sus operaciones de actividades más conservadoras hacia los principales segmentos de servicios bancarios minoristas, a las PYME y a la banca corporativa seleccionada en Eslovenia. Esto se logrará mediante desinversiones considerables y reducciones de las actividades accesorias, liberando recursos para las actividades fundamentales.
d) Reparar la estructura del balance
(139)
NLB ya había recibido inyecciones de capital del Estado en marzo de 2011 y en julio de 2012. Con la tercera recapitalización adicional NLB puede cumplir los requisitos de capital del Banco de Eslovenia, lo que permite el restablecimiento de su viabilidad.
(140)
El importe de la tercera recapitalización tiene en cuenta las necesidades del banco resultantes del ACA/PR. Después de la recapitalización, el coeficiente de capital básico de nivel 1 del Banco con arreglo al RRC llegará inmediatamente al 15 % y a un nivel del [10-20] % a 31 de diciembre de 2017, lo que superará ampliamente el requisito de capital establecido por el Banco de Eslovenia en el 9 % de coeficiente de capital básico de clase 1 con arreglo al RRC.
(141)
Además, NLB saneará su balance mediante la transferencia de una considerable cartera de dudoso cobro y de activos deteriorados a la BAMC.
(142)
NLB mejorará su perfil de financiación reduciendo la financiación interna del grupo para sus filiales, vendiendo actividades no fundamentales y reorientándose hacia su base histórica de financiación: los depósitos minoristas. Los ratios de préstamos sobre depósitos mejorarán, pasando del 105 % en 2012 al [70-80] % a 31 de diciembre de 2017.
e) Restablecimiento de la rentabilidad a largo plazo
(143)
El restablecimiento de la rentabilidad a largo plazo será fruto del reposicionamiento estratégico del Banco al volver a su base fundamental de actividad en la banca minorista, las PYME y la banca corporativa selectiva en Eslovenia, lo que hará posible que el Banco cumpla sus objetivos de ROE.
(144)
El Banco mejorará su margen neto de interés velando por que los nuevos préstamos tengan un precio adecuado. En particular, los precios de los nuevos préstamos contribuirán a lograr en cada relación con los clientes una ROE positiva de al menos […] % en 2014, […] % en 2015, […] % en 2016 y […] % en 2017.
(145)
NLB también documentará todas las decisiones de reestructuración. En la documentación incluirá una comparación con las soluciones alternativas, tales como la ejecución de garantías y la resolución del contrato. Demostrará que se ha optado por la solución que maximiza el valor actual neto del banco.
(146)
NLB también prevé un ambicioso programa de reducción de costes a través de una importante consolidación de sus locales comerciales y su red de sucursales y una reducción de personal, así como a través de la mejora de la eficiencia operativa, aplicando a la captación de clientes criterios de riesgo y rentabilidad, y optimizando la liquidez y los demás costes. Como consecuencia de ello, el plan de reestructuración prevé una reducción de la relación costes-ingresos a menos del 60 %, comparable a los niveles alcanzados por el banco antes de la crisis. El 31 de diciembre de 2017 NLB habrá logrado una ROE después de impuestos del [5-10] % y un coeficiente de capital básico de nivel 1 con arreglo al RRC del [10-20] %. Los beneficios después de impuestos de NLB ascenderán a [100-150] millones EUR en 2017.
(147)
Se espera que el flujo de las pérdidas de valor disminuya con el tiempo, a medida que se vaya aplicando el plan de reestructuración. El Banco tendrá un perfil de riesgo de crédito más sólido como resultado de la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC, los compromisos relativos a la gestión del riesgo de crédito y la reestructuración de los préstamos no rentables que aún siguen en su contabilidad, con el fin de maximizar su valor presente neto para el banco, así como de otras medidas que mejorarán el marco de gestión del riesgo del banco.
(148)
Por lo tanto, la Comisión considera que el plan de reestructuración puede restablecer la viabilidad a largo plazo de NLB.
ii) Contribución propia y distribución de las cargas
(149)
La Comunicación de reestructuración, complementada por la Comunicación bancaria de 2013, indica que es necesario que el beneficiario realice una contribución propia adecuada para limitar la ayuda al mínimo y tratar de evitar los falseamientos de la competencia y el riesgo moral. A tal fin, establece que: i) tanto los costes de reestructuración como el importe de la ayuda deben ser limitados, y ii) las cargas deben estar repartidas al máximo entre los accionistas y los acreedores subordinados.
(150)
La distribución adecuada de las cargas implicará normalmente, cuando las pérdidas hayan sido absorbidas por primera vez con los recursos propios, una contribución de los titulares de capital híbrido y de deuda subordinada. Esos titulares deben contribuir a reducir el déficit de capital en la máxima medida posible. Las contribuciones pueden adoptar la forma de una conversión en capital ordinario de nivel 1 (20) o de una reducción de valor del principal de los instrumentos. En cualquier caso, hay que impedir, en la medida de lo jurídicamente posible, los trasvases de efectivo del beneficiario a los titulares de dichos valores.
(151)
El plan de reestructuración no incluye ningún elemento que sugiera que la ayuda supera los medios necesarios para cubrir los costes resultantes del restablecimiento de la viabilidad de NLB. El déficit de capital que debe cubrir la tercera recapitalización se determinó basándose en un ACA/PR. Esa estimación de la inyección de capital se basa, en particular, en una evaluación del activo que indica que el nivel es el necesario y suficiente para soportar una situación de tensión. El ACA/PR añadió una mayor seguridad en cuanto al nivel de capital necesario. El importe de la tercera recapitalización posibilita que el Banco cumpla sus requisitos reglamentarios en materia de capital y las expectativas de mercado. Además, para limitar la constitución de un exceso de capital de NLB habrá un mecanismo de reembolso de capital en virtud del cual NLB tendrá que pagar dividendos para los ejercicios fiscales de 2015, 2016 y 2017 calculados con arreglo al incremento de porcentaje del exceso de capital. El mecanismo de reembolso del capital garantiza que el capital excesivo por encima de los requisitos mínimos de capital reglamentarios no permitirá que el banco emprenda nuevas actividades antes de reembolsar al Estado.
(152)
A pesar de la prohibición de pagar dividendos, para que NLB d.d. pueda obtener dividendos de sus filiales y evitar la acumulación de liquidez en ellas, las filiales podrán pagar dividendos si NLB d.d. es -directa o indirectamente- el accionista mayoritario y todos los accionistas externos juntos cuentan con menos del [10-20] % de acciones y derechos de voto en la empresa pertinente. La Comisión considera que la posibilidad de que las filiales hagan tales pagos de dividendos a NLB d.d. contribuirá a mantener el importe de la ayuda en el mínimo necesario, permitirá un nivel adecuado de flexibilidad para la gestión eficaz del capital consolidado y la liquidez de NLB y facilitará el reembolso de la ayuda. El hecho de que, en consecuencia, también los accionistas minoritarios de las filiales recibirán parte de los dividendos produce un efecto indirecto proporcional en comparación con esos beneficios, teniendo en cuenta, en particular, el importe relativamente pequeño de los dividendos pagaderos eventualmente a todos los accionistas distintos de NLB d.d., que no será superior a una décima parte del importe de los dividendos pagaderos eventualmente a NLB d.d.
(153)
En primer lugar, los compromisos relativos a la distribución de la carga entre los accionistas y los titulares de deuda subordinada cumplen con lo dispuesto en la Comunicación de reestructuración, complementada por la Comunicación bancaria de 2013.
(154)
A este respecto, Eslovenia se ha comprometido a que, antes de que se conceda cualquier ayuda estatal a NLB (es decir, la tercera recapitalización y la transferencia de activos deteriorados a la BAMC), NLB amortizará la totalidad del capital de sus accionistas y la deuda subordinada pendiente, a fin de garantizar el cumplimiento de los requisitos de la Comunicación bancaria de 2013. La Comisión considera positivo que la contribución de los titulares de deuda subordinada sea la mayor posible, lo que garantiza la adecuada distribución de las cargas. Las aportaciones de capital estatal solo se llevarán a cabo cuando se hayan liquidado por completo las deudas subordinadas. Esta secuencia garantiza que todos los titulares de deuda subordinada existentes tendrán que contribuir plenamente a los costes de reestructuración del banco antes de que el Estado intervenga. De este modo, este poseerá el 100 % de las acciones del banco tras la tercera recapitalización, en comparación con el 33,1 % que tenía antes de la primera inyección de capital por parte del Estado.
(155)
En segundo lugar, el punto 24 de la Comunicación de reestructuración establece que una remuneración adecuada del capital público también permite lograr una distribución de las cargas.
(156)
En lo que respecta a la primera y segunda recapitalizaciones, la Comisión observa que se efectuaron a precios compatibles con los principios sobre distribución de las cargas (21). En cuanto a la tercera recapitalización incluida en el plan de reestructuración, el Estado poseerá el 100 % del banco tras la recapitalización, maximizando así la distribución de las cargas. La Comisión también ha establecido ya que la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC está remunerada adecuadamente.
(157)
En tercer lugar, en cuanto a la cobertura de los costes de reestructuración que se derivan del plan de reestructuración mediante medidas internas de NLB, este aplicará medidas de reducción de costes, dando lugar a una disminución de los costes de funcionamiento de 368 millones EUR a 31 de diciembre de 2012, a [250-300] millones EUR a 31 de diciembre de 2017 según una hipótesis de base. El plan de reestructuración contempla también una cesión de al menos un [80-90] % de las actividades no bancarias del Banco. Además, se implanta un mecanismo de reembolso del capital que permite el pago de dividendos al Estado durante los ejercicios fiscales de 2015, 2016 y 2017 en la mayor medida posible, sin poner en riesgo los requisitos reglamentarios de capital del Banco.
(158)
En cuarto lugar, además de esas medidas estructurales, Eslovenia se ha comprometido también a no pagar cupones, realizar adquisiciones, hacer publicidad e incurrir en prácticas comerciales agresivas.
(159)
La Comisión señala que el compromiso de no pagar cupones no se aplicará a los instrumentos de capital emitidos recientemente, a condición de que el pago de cupones sobre esos instrumentos de capital de nueva emisión no cree una obligación jurídica de pagar cupón alguno con cargo a valores de NLB existentes en el momento de la adopción de la presente Decisión (22). La Comisión acepta esa prohibición del pago de cupones a fin de permitir que el grupo reúna nuevo capital híbrido en el mercado, de acuerdo con el punto 26 de la Comunicación de reestructuración. La emisión de valores subordinados después de la fecha de adopción de la presente Decisión, posibilitará que el banco obtenga financiación adicional y capital híbrido sin activar el pago de cupones sobre valores existentes, en particular sobre deuda subordinada existente. Así pues, en virtud de la prohibición del pago de cupones, el banco podrá emitir capital adicional de nivel 1 con arreglo al RRC, lo que podrá reducir el capital que necesita en forma de participaciones. A este respecto, debe recordarse que para que los instrumentos de deuda se consideren capital de nivel 1 con arreglo al RRC, los cupones han de ser opcionales y no pueden ser obligatorios. Por último, en el presente caso, se puede señalar también que, tras la plena amortización de valor de las participaciones de los accionistas de NLB y de la deuda subordinada pendiente, el banco carecerá de fondos propios y de deuda subordinada. La limitación de la prohibición del pago de cupones no socava el efecto útil de una prohibición de pago de cupones del tipo contemplado en la Comunicación de reestructuración, porque el compromiso contraído por NLB de que el pago de cupones sobre nuevos instrumentos jurídicos no creará una obligación de realizar ningún pago de cupones sobre valores existentes de NLB evitará cualquier salida innecesaria de capital.
(160)
Por consiguiente, la distribución de las cargas entre accionistas y titulares de instrumentos híbridos y de deuda subordinada, la reducción de costes, las desinversiones y la remuneración adecuada de la ayuda constituyen una contribución propia suficiente de NLB a los costes de su reestructuración.
(161)
Por estas razones, la Comisión llega a la conclusión de que el plan de reestructuración prevé una contribución propia del beneficiario y una distribución de la carga adecuadas.
iii) Medidas para limitar el falseamiento de la competencia
(162)
Por último, la sección 4 de la Comunicación sobre reestructuración exige que el plan de reestructuración contenga medidas que limiten el falseamiento de la competencia. Esas medidas deberán ser específicas para solucionar los falseamientos en los mercados en los que opere el banco beneficiario tras la reestructuración. La naturaleza y forma de dichas medidas dependerán de dos criterios: en primer lugar, el importe de la ayuda y las condiciones y circunstancias en las que fue concedida y, en segundo lugar, las características de los mercados en los que vaya a operar el beneficiario. Por otra parte, la Comisión debe tener en cuenta el alcance de la contribución propia del beneficiario y la distribución de las cargas durante el período de reestructuración.
(163)
NLB ha recibido ayuda estatal en forma de inyecciones de capital y de medidas relativas a los activos deteriorados por un importe de hasta 2 321 millones EUR, lo que equivale al 20 % del RWA de NLB (23). La remuneración adecuada de la ayuda y la necesidad de aplicar medidas para limitar el posible falseamiento de la competencia son necesarias teniendo en cuenta, en particular, la cantidad relativamente elevada de la ayuda.
(164)
Una primera medida para limitar el falseamiento de la competencia es la cesión de las participaciones de NLB en […]. La cesión de su […], reducirá la cuota de mercado de NLB un […]. La cesión de […] de NLB también contribuirá a limitar dicha cuota y abrir el mercado a los competidores.
(165)
La reducción de la presencia de NLB en el mercado de préstamos a las empresas de los sectores de la construcción, el transporte y las sociedades de cartera financieras se consigue gracias a la limitación anual del RWA en dichos sectores.
(166)
Además, NLB abandonará las actividades de arrendamiento financiero, factorización, forfaiting y la actividad accesoria en Eslovenia y en el extranjero con el fin de contribuir en mayor medida a limitar el posible efecto de filtración de las ayudas estatales recibidas a actividades distintas de su negocio bancario principal.
(167)
NLB continuará sus actividades en condiciones que limiten el falseamiento de la competencia. Como banco «monolínea» con unas mejores políticas de gestión del riesgo y de gobernanza, y una política de préstamos más eficaz con una mejor fijación de precios para lograr un ROE del [10-20] % en los nuevos préstamos a 31 de diciembre de 2017, el banco se abstendrá de conceder condiciones excesivamente ventajosas a sus clientes. Estos elementos no solo contribuyen a la viabilidad de NLB sino que también limitan los falseamientos de la competencia.
(168)
Eslovenia se ha comprometido a prohibir a NLB que realice adquisiciones, garantizando que no utilizará la ayuda estatal recibida para adquirir nuevas empresas. Además, se ha creado un mecanismo de reembolso de capital que permite a NLB pagar dividendos al Estado en los ejercicios fiscales de 2015, 2016 y 2017 en la mayor medida posible, sin poner en riesgo los requisitos reglamentarios de capital del Banco. Dicho mecanismo de reembolso de capital garantiza que un exceso de capital por encima de los requisitos reglamentarios de capital o de cualesquiera otros requisitos reglamentarios no posibilitará que el banco se introduzca en nuevos negocios antes de reembolsar al Estado.
(169)
Además de las medidas estructurales, Eslovenia también se ha comprometido a respetar una serie de restricciones en cuanto al comportamiento que eviten los falseamientos de la competencia. La Comisión acoge con satisfacción la prohibición de hacer publicidad del apoyo estatal y de realizar prácticas comerciales agresivas, lo que impide que NLB utilice la ayuda para incurrir en conductas de mercado contrarias a la competencia.
(170)
A la luz de esa combinación de medidas y compromisos, existen salvaguardias suficientes para limitar los posibles falseamientos de la competencia, habida cuenta del importe de la ayuda a NLB.
8.2.4. Seguimiento del plan de reestructuración
(171)
De conformidad con la sección 5 de la Comunicación de reestructuración, complementada por la Comunicación bancaria de 2013, se deben presentar informes regulares a la Comisión para que esta pueda verificar la adecuada aplicación del plan de reestructuración. Eslovenia designará un administrador supervisor que presentará a la Comisión informes de control semestrales.
(172)
Para garantizar la adecuada aplicación del plan de reestructuración durante toda su vigencia, las autoridades eslovenas adoptarán todas las medidas necesarias para garantizar que NLB se atiene a los compromisos enumerados en las condiciones.
(173)
Además, la correcta aplicación del plan de reestructuración y la plena y correcta aplicación de todos los compromisos contenidos en las condiciones adjuntas en el anexo de la presente Decisión serán objeto de un seguimiento continuo por un administrador supervisor independiente y suficientemente cualificado. El administrador supervisor tendrá acceso ilimitado a toda la información necesaria para supervisar la ejecución de la Decisión. La Comisión o el administrador supervisor podrán solicitar a NLB explicaciones y aclaraciones. Eslovenia y NLB cooperarán plenamente con la Comisión y con el administrador supervisor por lo que se refiere a todas las cuestiones relacionadas con la supervisión.
8.2.5. Conclusión y cierre del procedimiento en relación con el plan de reestructuración
(174)
La Comisión toma nota de que el plan de reestructuración presentado por Eslovenia resuelve adecuadamente los problemas de viabilidad (incluida la gobernanza empresarial), distribución de cargas y falseamiento de la competencia y se atiene a los requisitos de la Comunicación de reestructuración, complementada por la Comunicación bancaria de 2013.
(175)
De este modo, quedan disipadas las dudas de la Comisión sobre la compatibilidad del plan de reestructuración que se plantearon en la Decisión de incoación y segunda Decisión de salvamento.
9. CONCLUSIÓN
(176)
La Comisión concluye que la primera, segunda y tercera recapitalizaciones estatales de NLB y la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC constituyen una ayuda a la reestructuración en favor de NLB.
(177)
La Comisión concluye que las medidas de reestructuración consistentes en la primera, segunda y tercera recapitalizaciones y la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC pueden permitir a NLB restablecer su viabilidad a largo plazo, son suficientes en lo que respecta al reparto de las cargas y son adecuadas y proporcionadas para compensar el efecto de falseamiento del mercado de las citadas medidas de ayuda. Por consiguiente, la Comisión considera que el plan de reestructuración presentado cumple los criterios de la Comunicación de reestructuración, completada por la Comunicación bancaria de 2013 y la Comunicación sobre activos deteriorados, adaptada y complementada por la Comunicación bancaria de 2013. Las medidas de reestructuración pueden considerarse compatibles con el mercado interior con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE. La primera, segunda y tercera recapitalizaciones y la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC pueden, por tanto, aprobarse de conformidad con el plan de reestructuración.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
La ayuda de reestructuración concedida a NLB por la República de Eslovenia, consistente en la primera recapitalización de 250 millones EUR, la segunda recapitalización de 382,9 millones EUR, la tercera recapitalización de 1 558 millones EUR y la transferencia de los activos deteriorados a la BAMC, con un elemento de ayuda de 130 millones EUR, constituye una ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.
La ayuda a la reestructuración es compatible con el mercado interior, a la luz del plan de reestructuración y de los compromisos que figuran en el anexo.
Artículo 2
El destinatario de la presente Decisión es la República de Eslovenia.
Hecho en Bruselas, el 18 de diciembre de 2013.