PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 904/2014
ze dne 20. srpna 2014,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 29. listopadu 2013 zahájila antidumpingové řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (dále jen „dotčená země“) do Unie. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Téhož dne Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) ohledně platných konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) (3).
(3)
Komise zahájila toto šetření v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
1.2. Zúčastněné strany
(4)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise oficiálně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a indonéské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele a obchodní společnosti, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise či úředníka pro slyšení na Generálním ředitelství (dále jen „GŘ“) pro obchod.
(6)
Zúčastněné strany dostaly také možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi a velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách sdělila Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců a dovozců bez vzájemného spojení, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem jejich vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1) Výběr vzorku z dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Požadované informace poskytlo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie a jejich zeměpisné polohy v rámci Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(10)
Pouze jedna z těchto tří společností vybraných do vzorku následně spolupracovala a zaslala vyplněný dotazník.
2) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indonésii, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v Indonésii a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na malý počet vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.
b) Odpovědi na dotazník a spolupráce
(13)
Komise rozeslala dotazníky zmíněnému jedinému unijnímu výrobci, čtyřem vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku, třem dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, a třiatřiceti zjištěným uživatelům v Unii.
(14)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od zmíněného jediného unijního výrobce, od jednoho ze tří dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, od jedné obchodní společnosti, od tří ze čtyř známých vyvážejících výrobců a od pěti uživatelů.
(15)
Šetření ukázalo, že nespolupracující vyvážející výrobce, který byl vybrán do vzorku, je spojený s jiným vyvážejícím výrobcem vybraným do vzorku, který při vyplňování dotazníku spolupracoval a zaslal odpovědi.
(16)
Spolupracující vyvážející výrobce uvedený v 15. bodě odůvodnění prohlásil, že by neměl být považován za subjekt spojený s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem, protože obě společnosti se ve svém rozhodování vzájemně neovlivňují. Spolupracující vyvážející výrobce kromě toho uvedl, že nespolupracujícího výrobce nemůže k vyplňování dotazníku nutit. Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti jsou ve vlastnictví stejných akcionářů. Byly proto považovány za spojené ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4) o provedení celního kodexu Společenství (dále jen „celní kodex“).
(17)
Třetí spolupracující vyvážející výrobce prohlásil, že v Indonésii je ještě jeden výrobce dotčeného výrobku, který je součástí skupiny uvedené v 16. bodě odůvodnění, který se však neohlásil. Šetření nepřineslo na základě údajů Eurostatu a dalších dostupných zdrojů žádné důkazy o tom, že by tento výrobce vyvážel během posuzovaného období do Unie. Tato společnost se tudíž nemusela hlásit ani poskytovat informace požadované v dotaznících určených vyvážejícím výrobcům. Všem výrobcům z Indonésie, kteří nespolupracovali, byla kromě toho uložena zbytková celní sazba, jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění. Zbytková celní sazba má svůj právní základ v článku 18 základního nařízení a je použitelná na „všechny ostatní společnosti“.
c) Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(19)
Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Dovozci
-
Falken Trade, Olsztyn, Polsko
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Německo
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemsko
Obchodní společnost v Hong Kongu, která je ve spojení
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“) (5).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex 2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů.
(22)
Vyrábí se hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné základní způsoby konečného použití.
(24)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii je významný rozdíl v kvalitě. Bylo uvedeno, že v důsledku tohoto rozdílu v kvalitě jsou glutamát sodný vyráběný a prodávaný unijním výrobním odvětvím v Unii a glutamát sodný dovážený z Indonésie vzájemně nezaměnitelné výrobky, a neměly by se proto považovat za obdobné. Toto tvrzení však zůstalo nepodložené a bylo v rozporu s výsledky šetření, z nichž vyplynulo, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii žádný rozdíl v kvalitě není. Ve skutečnosti nakupovalo několik uživatelů glutamát sodný jak od unijního výrobního odvětví, tak z Indonésie a používalo jej v týchž nebo podobných produktech. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností byl proto učiněn závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie budou v této fázi považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého v průběhu období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(27)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(28)
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobků je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobků nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobků vyvážených v průběhu období šetření do Unie. Komise došla k závěru, že v případě spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii dosahoval jejich prodej na indonéském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým týmiž vyvážejícími výrobci do Unie reprezentativního objemu.
(29)
Dále Komise prověřovala, zda lze v případě každého vyvážejícího výrobce považovat prodej na domácím trhu za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto šetření probíhalo tak, že bylo stanoveno, jaký podíl má u jednotlivých typů výrobků během období šetření ziskový prodej na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
Běžná hodnota vychází z reálné ceny jednotlivých typů výrobků na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pakliže:
1)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu a
2)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku byla rovna jednotkovým výrobním nákladům nebo je přesahovala.
(31)
V tomto případě byl prodej u všech vyvážejících výrobců na domácím trhu ziskový a vážená průměrná prodejní cena byla u všech typů výrobků vyšší než výrobní náklady. U všech spolupracujících vyvážejících výrobců byla proto běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření.
3.2. Vývozní cena
(32)
Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím s nimi spojených společností sídlících v Unii nebo za jejími hranicemi.
(33)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie přímo nezávislým odběratelům, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(34)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím s nimi spojených společností, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byly dovezené výrobky v Unii poprvé znovu prodány nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy o dosažený zisk (viz 35. bod odůvodnění) a o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů
(35)
V této souvislosti nebylo možné použít ziskové rozpětí dosažené společnostmi ve spojení, protože nebylo považováno za spolehlivé. Jeden dovozce, který není ve spojení, spolupracoval, ale informace o jeho ziskovosti byly důvěrné a nebylo možné je zpřístupnit jiným třetím stranám. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu nedostatku dalších informací bylo pro účely stanovení vývozních cen použito ziskové rozpětí 5 %. Toto rozpětí se jevilo jako přiměřené, jelikož bylo použito také v předchozím řízení, které se týkalo jiné chemikálie vyráběné podobným odvětvím (6).
(36)
Dva spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že vývozní ceny, za něž svůj výrobek prodávali svým prvním odběratelům, kteří jsou s nimi ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které vyvážející výrobce z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli, který je s ním ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. Argumentovali tím, že výše cen, za které své výrobky prodávají prvnímu odběrateli, který je s nimi ve spojení, a výše cen pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, je stejná.
(37)
Šetření dospělo k závěru, že navzdory podobnosti těchto cenových hladin nedosahovaly transferové ceny mezi spojenými společnostmi výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala vytvářet v Unii dostatečný zisk. Nelze rovněž vyloučit, že mezi společnostmi, které jsou spolu ve spojení, nevznikaly určité náklady a že nedocházelo ke vzájemné kompenzaci prostřednictvím jiných produktů. Na základě toho byl učiněn závěr, že ve srovnání s prodejem nezávislým odběratelům neodrážejí vnitřní transferové ceny příslušnou tržní hodnotu dotčeného výrobku.
(38)
Transferové ceny mezi společnostmi, které jsou ve spojení, proto nelze považovat za ceny odpovídající běžným tržním podmínkám, a příslušná tvrzení byla proto odmítnuta. Vývozní ceny výrobců vyvážejících prostřednictvím stran, které jsou s nimi ve spojení, byly proto stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 34. a 35. bodě odůvodnění.
3.3. Srovnání
(39)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(40)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(41)
Byly provedeny úpravy s ohledem na dovozní poplatky, rabaty, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, provizemi a bankovními poplatky ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(42)
Jeden vyvážející výrobce vyvážel glutamát sodný prostřednictvím obchodní společnosti sídlící mimo Unii, která s ním byla ve spojení a která tento výrobek prodávala v Unii dalšímu spojenému dovozci, který jej následně prodával odběratelům v Unii, kteří nebyli ve spojení. V případě tohoto prodeje byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava zohledňující přirážku obchodníka sídlícího mimo Unii.
(43)
Jeden vyvážející výrobce požadoval, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na pobídky a propagační náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady nebyly přímo spojeny s příslušnými transakcemi provedenými v rámci domácího prodeje, a nebylo tudíž možné prokázat, že tyto náklady mají vliv na srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(44)
Dva vyvážející výrobci požadovali, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na přepravní náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení. Do výpočtu domácích přepravních nákladů byly zahrnuty náklady spojené s přesunem zboží z výrobního zařízení do skladu. Tyto náklady byly nicméně vyhodnoceny jako vnitřní logistické náklady, a nebyly tudíž považovány za způsobilé pro úpravu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení.
(45)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty čistoty (≥ 99 %), které stanoví směrnice Komise 2008/84/ES (7). Tato zúčastněná strana tvrdila, že těmto požadavkům musí vyhovovat glutamát sodný vyvážený do Unie, ale že na výrobek prodávaný na domácím trhu v Indonésii se žádné takové požadavky nevztahují. Proto by mohla být odůvodněná úprava běžné hodnoty s ohledem na rozdílné fyzické a chemické vlastnosti podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(46)
Dotčená zúčastněná strana své tvrzení nicméně nekvantifikovala, protože neposkytla rozumný odhad tržní hodnoty údajného rozdílu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané na domácím trhu v Indonésii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava tudíž nebyla odůvodněná a tvrzení muselo být zamítnuto.
3.4. Dumpingové rozpětí
(47)
U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(48)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Je třeba poznamenat, že jeden známý vyvážející výrobce v šetření nespolupracoval, jak již bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Úroveň spolupráce se proto považovala za nízkou. V souladu s čl. 18 odst. 6 se Komise rozhodla stanovit výši zbytkového dumpingového rozpětí tak, aby odpovídalo nejvyššímu dumpingovému rozpětí u reprezentativních objemů vývozu jednoho z plně spolupracujících a prověřených vyvážejících výrobců, s tím, že bude rovněž na základě váženého průměru zohledňovat dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který byl ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(49)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
PT. Miwon Indonésie
13,3
Všechny ostatní společnosti
28,4
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(50)
Během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2. Spotřeba v Unii
(52)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na unijním trhu, připočítala k objemu dovozu z Indonésie a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(53)
Byla vznesena námitka, že spolupracující unijní výrobce by měl být z výrobního odvětví Unie vyřazen, protože je ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii a že šetření by mělo být ukončeno. V tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí plně spolupracoval během šetření a byl podroben dokonalé prověrce. Navíc to, že indonéský vyvážející výrobce nespolupracoval, nemělo žádný vliv na spolehlivost údajů od výrobce v Unii. Tuto námitku bylo proto nutno odmítnout.
(54)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba glutamátu sodného v Unii (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(55)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období šetření se opět mírně zvýšila. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, k němuž došlo ve výrobním odvětví Unie na unijním trhu v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 68. bod odůvodnění). Objem dovozu zůstal v obou letech na podobné úrovni. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 57. bod odůvodnění).
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(56)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 52. bodě odůvodnění.
(57)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem dovozu z Indonésie (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(59)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny výrobku dováženého z dotčené země a cenové podbízení
(60)
Ceny dováženého výrobku stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník.
(61)
Průměrná cena dováženého výrobku z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Ceny dováženého výrobku (EUR/tuna)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(62)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila, ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období šetření. Průměrné ceny glutamátu sodného dováženého z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 6 %.
(63)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indonéských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
(64)
Jak bylo zmíněno výše ve 46. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty stupně čistoty, které vyžadují právní předpisy Unie. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na výrobky dovážené z Indonésie a používané mimo potravinářské odvětví se žádné takové požadavky nevztahují, a že by tak proto v případě jejich srovnání s výrobkem prodávaným na trhu Unie mohla být odůvodněna úprava s ohledem na chemické či fyzické vlastnosti. Dotčený vyvážející výrobce své tvrzení však nekvantifikoval. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava proto nebyla odůvodněná a tvrzení bylo zamítnuto.
(65)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že u výrobků dovážených z Indonésie by měl být při výpočtu cenového podbízení zohledněn účinek kolísání měnových kurzů. Je pravda, že pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení. V tomto případě byly porovnávány dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Pro vytvoření srovnatelného základu však byly vývozní ceny použité k výpočtu újmy převedeny na eura. Proto použití směnných kurzů v tomto případě pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(66)
Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobního odvětví Unie v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indonésie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 0 % až 5 %.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(68)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(69)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období šetření byla odstávka kvůli údržbě ve snaze zmenšit velký objem zásob prodloužena. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(71)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo způsobem odpovídajícím objemu výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 % v souladu s poklesem objemu výroby.
4.4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat.
(73)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval.
4.4.4. Růst
(74)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
4.4.5. Zaměstnanost a produktivita
(75)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(76)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(77)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 4 v 68. bodě odůvodnění.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Všechna dumpingová rozpětí jsou značně nad bezvýznamnou hodnotou de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.
(79)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového a újmu působícího dovozu téhož výrobku pocházejícího z Číny. Tato opatření jsou v současnosti předmětem souběžně probíhajícího přezkumného šetření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.
4.4.7. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(80)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(81)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví v Unii pro unijní odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím šetření.
(82)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a nákladů práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingových dovozů z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce lze vysvětlit hlavně snahou výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(86)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na unijním trhu však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(87)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingových dovozů z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
4.4.10. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
(88)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V letech FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od roku FR2012/2013 se ziskovost dostala do záporných hodnot. V období šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéských dovozů, které byly na unijní trh uváděny za dumpingové ceny a neumožňovaly výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům.
(90)
Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období šetření se tento trend ještě vyhrotil. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(91)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(92)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo negativní tendenci ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(93)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
4.4.11. Závěr o újmě
(94)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy jevily nepříznivou tendenci. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(95)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(97)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Jedná se o tyto činitele:
a)
účinky dovozu z Číny;
b)
dovoz z jiných třetích zemí;
c)
vývoj spotřeby v Unii;
d)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie;
e)
neefektivita výrobního odvětví Unie;
f)
finanční krize;
g)
investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti.
h)
ceny surovin a další náklady.
5.1. Účinek dumpingového dovozu
(98)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenovou hladinu dováženého výrobku, který byl předmětem šetření, a míru, do jaké tyto činitele přispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(99)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se objem levného dováženého dumpingového zboží z Indonésie zvýšil o 182 %, následkem čehož se během téhož období zvýšil podíl na trhu přibližně o 187 %. Současně s tím klesl výrobnímu odvětví Unie objem prodeje o 17 % a podíl na trhu o 15 %. O 71 % také poklesl podíl, který na trhu zaujímal celkový dovoz z jiných třetích zemí.
(100)
Ceny zboží dováženého z Indonésie se zároveň snížily o 8 %. Zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. To vedlo k významnému snížení ziskovosti a počínaje FR2012/2013 ke ztrátovosti, která se v období šetření ještě prohloubila.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením objemu zboží dováženého za dumpingové ceny z Indonésie, a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má indonéský dovoz rozhodující úlohu.
5.2. Účinky dalších faktorů
5.2.1. Účinky dovozu z Číny
(102)
Na čínský dovoz je v současnosti uvaleno antidumpingové clo. Objem dovozu stoupl o 65 % a odpovídajícím způsobem se v posuzovaném období zvýšil o 68 % i podíl na trhu. V posuzovaném období se nicméně jak objem dovozu, tak podíl na trhu pohyboval na nízké úrovni. Ceny zboží dováženého z Číny se během posuzovaného období výrazně snížily, a sice o 20 %. Vzhledem k tomu, že bylo zavedeno antidumpingové clo, nepředstavovaly ceny zboží dováženého z Číny cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(103)
Za těchto podmínek se nelze domnívat, že by zboží dovážené z Číny přispívalo k podstatné újmě, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie.
Tabulka 11
Dovoz z Číny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Průměrná cena (EUR/tuna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
5.2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(104)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země.
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Jiné třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z jiných třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se pak také odpovídajícím způsobem - o 71 % - zmenšil podíl na trhu. V období šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(107)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 13. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Tabulka 13
Celkový objem dovozu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Celkový objem dovozu
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indonésie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(109)
Spotřeba v Unii vykazovala během posuzovaného období pouze mírný 2 % pokles, který nemůže vysvětlovat 17 % snížení objemu prodeje na straně výrobního odvětví Unie a 15 % snížení jeho podílu na trhu. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj spotřeby nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(110)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 14
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index objemu vývozu
100
249
234
222
Index průměrné jednotkové ceny
100
107
101
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(111)
Objem vývozu, který vykazovalo výrobní odvětví Unie, se ve FR2011/2012 zvýšil a v následujících letech až do období šetření mírně klesal. Během posuzovaného období se téměř zdvojnásobil. Současně došlo k mírnému poklesu vývozních cen (o 5 %). Zvýšení vývozního prodeje částečně vyrovnávalo pokles objemu prodeje a menší podíl na trhu v Unii. Kdyby se vývozní odbyt zvýšil, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové náklady výroby výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu, ještě větší a vedly by k ještě větším finančním ztrátám. Výkonnost výrobního odvětví Unie proto nemohla mít nepříznivé dopady na situaci, v níž tomuto odvětví vznikala újma.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles prodeje, který výrobní odvětví Unie zaznamenalo na unijním trhu, je důsledkem toho, že glutamát sodný vyváží a prodává nedávno získané potravinářské společnosti v Turecku, s níž je ve spojení. Toto tvrzení nebylo doloženo. Šetřením se navíc ukázalo, že zmíněnou potravinářskou společnost získalo výrobní odvětví Unie až po období šetření. V posuzovaném období nemohla mít tato akvizice na situaci výrobního odvětví Unie žádný vliv. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že prodej glutamátu sodného společnosti v Turecku, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.5. Údajná neefektivita výrobního odvětví Unie
(113)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je neefektivita výrobního procesu ve výrobním odvětví Unie. Tato zúčastněná strana nicméně neuvedla žádný konkrétní případ takové neefektivity a její tvrzení tak zůstalo nepodložené. Ani na základě šetření nevyšla najevo žádná případná neefektivita výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že údajná neefektivita výrobního odvětví Unie nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.6. Finanční krize
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojem podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je finanční krize. Unijní trh s glutamátem sodným však nevykazoval žádné kolísání a celosvětovou finanční krizí byl zasažen pouze okrajově. Pokud by tomu tak nebylo a pokud by příčinou ztrát výrobního odvětví Unie byla skutečně celosvětová finanční krize, muselo by totéž platit i pro všechny ostatní účastníky hospodářské soutěže na trhu s glutamátem sodným. Jak ale patrno, indonéští výrobci glutamátu sodného byli schopni objem svého prodeje na unijním trhu navzdory celosvětové finanční krizi zvýšit. K předpokladu, že výrobní odvětví Unie bylo celosvětovou finanční krizí zasaženo citelněji než jeho asijští konkurenti, není proto žádný důvod. Tento argument je proto nutné zamítnout. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že účinky finanční krize nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(115)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vysoké investice, které bylo nutné provést kvůli plnění bezpečnostních předpisů platných v EU.
(116)
Šetřením se nicméně ukázalo, že investice související s bezpečnostními požadavky EU se po celé posuzované období pohybovaly na nízké úrovni ve srovnání s jinými investicemi realizovanými v posuzovaném období. Značnou část investic ve výrobním odvětví Unie tvořily investice do preventivní údržby. K výraznějšímu zvýšení investic došlo mezi FR2010/2011 a FR2011/2012. Toto zvýšení je vysvětleno skutečností, že výrobní odvětví Unie, které se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového dovozu z Číny, muselo své investice do preventivní údržby odložit na období, kdy nebude ve ztrátě. Jakmile se začaly projevovat účinky cel uvalených na čínský dovoz, bylo výrobní odvětví Unie opět schopno realizovat zisky a mohlo se vrátit k obvyklé výši investic. V následujících obdobích zůstaly investice na podobné výši a nadále zahrnovaly hlavně údržbu. Nebyly uskutečněny žádné investice za účelem zvyšování kapacity, která se během posuzovaného období nezměnila. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že investice výrobního odvětví Unie nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.8. Ceny surovin a další náklady
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je výrazné zvýšení cen hlavních surovin, zejména průmyslového cukru, amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové.
Průmyslový cukr
(118)
Průmyslový cukr je pro výrobní odvětví Unie jedním z hlavních nákladových činitelů v rámci jeho celkových výrobních nákladů. Jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, jednotkové výrobní náklady se ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období fakticky zvýšily, a to včetně ceny průmyslového cukru. Podle veřejně dostupných statistických údajů (9) se v Unii průměrná cena průmyslového cukru i přes své mírné zvýšení v období od FR2010/2011 do poloviny roku 2012 držela pod úrovní ceny na světovém trhu. Následně cena průmyslového cukru v Unii i cena průmyslového cukru na světovém trhu klesla a ustálila se na podobné výši. Argument, podle něhož bylo příčinou újmy zvýšení ceny cukru, je tudíž nepodložený a musí být zamítnut.
Chemické látky
(119)
Náklady na amoniak, sodný louh a kyselinu sírovou se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období zvyšovaly tak, jak rostly ceny tohoto zboží na mezinárodním trhu. Tento cenový nárůst se tudíž neomezoval jen na výrobní odvětví Unie, ale zasáhl i hospodářské subjekty ve třetích zemích. Na základě těchto skutečností se nelze domnívat, že by zvýšení cen amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové bylo samo o sobě příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
Další
(120)
Další zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vyšší ceny energie, vyšší náklady práce a vyšší náklady na balení. Šetřením se sice ukázalo, že tyto náklady se během posuzovaného období (viz 81. a 83. bod odůvodnění) skutečně zvýšily, Komise však dospěla k názoru, že dotčené výrobní odvětví Unie nemohlo toto zvýšení nákladů promítnout, a to ani částečně, do své prodejní ceny, protože bylo vystaveno cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu. Zvýšení nákladů u těchto činitelů proto nelze samo o sobě považovat za příčinu podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3. Závěr k příčině újmy
(121)
Z výše předložené analýzy je zřejmé, že mezi FR2010/2011 a obdobím šetření došlo k podstatnému zvýšení objemu dumpingového dovozu zboží pocházejícího z Indonésie a jeho podílu na trhu a během posuzovaného období též ke snížení vývozních cen.
(122)
Toto zvýšení podílu levného dovozu z Indonésie na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, což spolu s tlakem na snižování cen vedlo ke značným ztrátám výrobního odvětví Unie.
(123)
Na druhé straně bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitele tuto příčinnou souvislost nenarušují.
(125)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky dovozu z Číny a dalších třetích zemí, vývoje spotřeby, vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jeho údajné neefektivity, finanční krize, investic a právních požadavků EU týkajících se bezpečnosti, cen surovin a dalších nákladů na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžná poznámka
(126)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, obchodních společností, dovozců, uživatelů a dodavatelů surovin.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z Indonésie. Téměř všechny ukazatelé újmy svědčily o nepříznivých tendencích, zejména o tom, že se během posuzovaného období zhoršil objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost. Tato klesající tendence byla zjištěna i na základě dalších ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic. V témže období se zvýšil objem zásob.
(128)
Očekává se, že poté, co budou přijata příslušná opatření, dojde ke zvýšení dovozních cen a výrobní odvětví Unie tak přestane být pod finančními tlaky, které v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Výrobní odvětví Unie by tak mělo být schopno zvýšit své ceny natolik, aby se do nich promítly vyšší náklady, a postupně dosáhnout ziskovosti. Tento vývoj by měl mít rovněž příznivý dopad na objem výroby a prodeje. Pokud by tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že stav výrobního odvětví Unie by se dále zhoršoval. Vzhledem k tomu, že cenové tlaky, které vytváří dumpingový dovoz, neustanou a výrobní odvětví Unie bude nuceno k tomu, aby v Unii přistoupilo na nízké ceny, je velmi pravděpodobné, že objem prodeje a podíl na trhu se bude dále zmenšovat. V rámci takového scénáře bude mít výrobní odvětví Unie i nadále výrazné ztráty. Nelze vyloučit, že v důsledku klesajícího objemu prodeje a výroby a vysokým ztrátám bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Unie by se tím zároveň stala závislou na dovozu ze třetích zemí.
(129)
V této fázi byl proto učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců a obchodních společností
(130)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Tři dovozci, kteří nebyli ve spojení, byli zařazeni do vzorku a obdrželi dotazník, na který odpověděl pouze jeden. V této společnosti proběhla prověrka na místě.
(131)
Dovoz glutamátu sodného z Indonésie představoval méně než 15 % obratu dovozce. Komise dospěla k názoru, že i když činnost této společnosti spojená s dovozem glutamátu sodného může být uvalením cla nepříznivě ovlivněna, celkově bude i nadále zisková.
(132)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům na unijním trhu i mimo něj. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, vedle toho ale i od dovozců glutamátu sodného z Indonésie a jiných třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Na základě toho lze soudit, že dopady antidumpingových opatření na její situaci by byly zanedbatelné.
6.4. Zájem uživatelů
(133)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(134)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
Odvětví produkce potravin a nápojů
(135)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(136)
Dvě spolupracující společnosti kupovaly glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie a z Indonésie dovážely jen velmi malé nebo nulové množství této látky. V případě těchto dvou společností představovala činnost týkající se výrobků obsahujících glutamát sodný přibližně jednu třetinu jejich celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období šetření byly tyto společnosti ziskové. S ohledem na tato zjištění je pravděpodobné, že navržená opatření proti Indonésii budou mít na tyto společnosti omezený dopad.
(137)
Ostatní dvě společnosti nakupovaly velké množství glutamátu sodného z Indonésie, ale jejich činnost v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s jejich celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období šetření ziskové. Je proto nepravděpodobné, že by na tyto společnosti mělo nějaké opatření proti glutamátu sodnému z Indonésie významný dopad.
Nepotravinářské odvětví
(138)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období šetření nakupovala tato společnost glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, dovážela ho však také z Indonésie a v menší míře z Koreje. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(139)
Na základě těchto skutečností bylo možné usuzovat, že jakkoli nelze vyloučit, že zavedení opatření proti Indonésii by na tuto společnost mohlo mít nepříznivé účinky, tak vzhledem k dostupnosti jiných zdrojů dodávek a skutečnosti, že činnost, při níž používá glutamát sodný, je zisková, by byl možný dopad těchto opatření na tuto společnost omezený.
(140)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (10), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množstvím právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na unijním trhu. Indonéský dovoz by tak měl i nadále zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(142)
Ze zjištění tohoto šetření každopádně vyplývá, že i kdyby měla být veškerá poptávka uvedené společnosti po glutamátu sodném saturována dovozem z Indonésie, činnost této společnosti, při níž glutamát sodný používá, by byla i nadále zisková. V nejhorším scénáři se přitom nepočítá s možností, že celní náklady by mohly být přinejmenším zčásti přeneseny na konečné odběratele.
6.5. Zájem dodavatelů
(143)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Nepřijetí opatření by tudíž nemělo na situaci těchto dodavatelů žádný vliv.
6.6. Jiné argumenty
(144)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie má na unijním trhu dominantní postavení, a tvrdilo, že budou-li na indonéský dovoz uplatněna antidumpingová opatření, posílí se tím jeho postavení, což podle nich není v zájmu Unie.
(145)
Šetření jasně prokázalo, že uvedený jediný unijní výrobce není schopen udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(146)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že k indonéskému dovozu není jiná alternativa, protože ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou příliš vysoké.
(147)
Je třeba připomenout, že ve FR2010/2011 měl dovoz z jiných třetích zemí na trhu významný podíl. Také dovoz ze třetích zemí byl pod cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu z Indonésie a utrpěl významné ztráty, co se týče objemu prodeje i podílu na trhu, ve prospěch indonéského dovozu. Uvalení cla na dovoz glutamátu sodného z Indonésie by mělo umožnit jiným třetím zemím, jako je Brazílie, Korea a Vietnam, aby svůj ztracený podíl na unijním trhu znovu získaly. Z hlediska cen by účelem antidumpingových opatření mělo být to, aby v Unii byly nastoleny rovné podmínky hospodářské soutěže, které by umožňovaly dovážet do Unie zboží za spravedlivé ceny. Z šetření vyplynulo, že uvalení cel by nemělo mít významný dopad na situaci navazujícího výrobního odvětví. Tvrzení, že neexistují alternativní zdroje dodávek, bylo proto odmítnuto.
6.7. Závěry týkající se zájmu Unie
(148)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by opravňovaly k vyvození závěru, že uvalení prozatímních opatření na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie není v této fázi šetření v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(150)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(151)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Jelikož Komise zjistila, že účinek dumpingového dovozu nastal až ve třetím roce posuzovaného období, bylo ziskové rozpětí stanoveno odkazem na první dva roky posuzovaného období, kdy k dumpingovému dovozu nedocházelo. Komise považovala za správné použít vážené průměrné tiskové rozpětí, jak bylo stanoveno v 89. bodě odůvodnění. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na 5 % až 15 %. Přesnější hodnotu ziskového rozpětí nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti. Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které toto výrobní odvětví Unie vykazovalo během období šetření, přidala ziskové rozpětí vypočítané výše uvedeným způsobem. Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, která mu nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Rozpětí újmy vypočítaná s použitím 5 % a 15 % zisku jsou uvedena v tabulce č. 154. bodě odůvodnění.
(152)
Jak bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný dovážený do Unie a glutamát sodný vyráběný výrobním odvětvím Unie a jím prodávaný na trhu Unie mohou mít odlišný stupeň čistoty, a že by proto měla být provedena odpovídající úprava. Z důvodů uvedených ve stejném bodě odůvodnění nebyla oprávněna žádná úprava a toto tvrzení muselo být zamítnuto.
7.2. Prozatímní opatření
(153)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(154)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
(v %)
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonésie
PT. Miwon Indonésie
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(156)
Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti.
(157)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze. Na zboží, které bude dovezeno bez této faktury, bude uvaleno antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(158)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti se nebude vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
159)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
160)
Zjištění týkající se uvalení cel, která byla v souvislosti s tímto nařízením učiněna, jsou prozatímní a pro účely případných konečných zjištění je bude možná nutné přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Indonésie.
2) Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
B961
PT. Miwon Indonésie
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3) Jednotlivé celní sazby pro konkrétní společnosti uvedené v odstavci 2 lze použít pod podmínkou, že celním orgánům členských států bude předložena platná obchodní faktura, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze I. Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
4) Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
2) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2014.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 904/2014 DE LA COMISIÓN
de 20 de agosto de 2014
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de Indonesia
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta a los Estados miembros,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Inicio
(1)
El 29 de noviembre de 2013, la Comisión Europea («la Comisión») inició una investigación antidumping relativa a las importaciones en la Unión de glutamato monosódico originario de Indonesia («el país afectado»). Publicó un anuncio de inicio en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) («el anuncio de inicio»).
(2)
En la misma fecha, la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 («el Reglamento de base»), de las medidas antidumping definitivas en vigor sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de la República Popular China (China), mediante anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (3).
(3)
La Comisión inició la investigación a raíz de una denuncia presentada el 16 de octubre de 2013 por Ajinomoto Foods Europe SAS («el denunciante»), el único productor de la Unión de glutamato monosódico, que representa, por tanto, el 100 % de la producción total de la Unión de glutamato monosódico. La denuncia contenía indicios razonables de dumping y de un perjuicio importante resultante, que se consideraron suficientes para justificar la apertura de la investigación.
1.2. Partes interesadas
(4)
En el anuncio de inicio, la Comisión invitó a todas las partes interesadas a que se pusieran en contacto con ella para participar en la investigación. Además, la Comisión comunicó oficialmente al denunciante, a los productores exportadores conocidos y a las autoridades indonesias, los importadores conocidos, los proveedores, usuarios y comerciantes notoriamente afectados el inicio de la investigación y les invitó a participar.
(5)
Se dio a las partes interesadas la oportunidad de formular observaciones sobre el inicio de la investigación y de solicitar una audiencia con la Comisión o con el Consejero Auditor de la Dirección General («DG») de Comercio.
(6)
Se dio además a las partes interesadas la oportunidad de presentar sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones concretas para ser oídas.
a) Muestreo
(7)
Teniendo en cuenta el gran número de productores exportadores del país afectado e importadores no vinculados implicados en esta investigación y con objeto de finalizar esta última dentro de los plazos reglamentarios, la Comisión declaró en el anuncio de inicio que había decidido limitar a una cifra razonable el número de productores exportadores del país afectado e importadores no vinculados que serían investigados seleccionando una muestra, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base (proceso al que se hace referencia también como «muestreo»).
1) Muestreo de importadores no vinculados
(8)
Para decidir si era necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, la Comisión solicitó a todos los importadores no vinculados que se dieran a conocer y que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio.
(9)
Catorce importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y accedieron a ser incluidos en la muestra. De conformidad con el artículo 17, apartado 1, del Reglamento de base, la Comisión seleccionó una muestra de tres a partir del mayor volumen de importaciones en la Unión Europea y de su localización geográfica en la Unión. De conformidad con el artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, se consultó a todos los importadores conocidos sobre la selección de la muestra. No se recibieron observaciones.
(10)
Posteriormente, solo una de las tres empresas seleccionadas en la muestra cooperó presentando una respuesta al cuestionario.
2) Muestreo de productores exportadores de Indonesia
(11)
Para decidir si era necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, la Comisión solicitó a todos los productores exportadores de Indonesia que se dieran a conocer y que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio.
(12)
Cuatro productores exportadores del país afectado facilitaron la información solicitada y accedieron a ser incluidos en la muestra. En vista del reducido número de productores exportadores, la Comisión decidió que no era necesario el muestreo.
b) Respuestas al cuestionario y cooperación
(13)
La Comisión envió cuestionarios al único productor de la Unión, a los cuatro productores exportadores, a los tres importadores no vinculados de la muestra y a 33 usuarios identificados de la Unión.
(14)
Se recibieron respuestas al cuestionario del único productor de la Unión, de uno de los tres importadores no vinculados incluidos en la muestra, de un comerciante, de tres de los cuatro productores exportadores conocidos y de cinco usuarios.
(15)
La investigación reveló que el productor exportador que no cooperó estaba vinculado a otro productor exportador incluido en la muestra que sí cooperó mediante el envío de la respuesta al cuestionario.
(16)
El productor exportador cooperante mencionado en el considerando 15 consideró que no debía ser considerado vinculado al productor exportador no cooperante, ya que ninguna de las empresas tenía ninguna influencia en la toma de decisiones de la otra. Además alegó que no podía obligar al productor exportador no cooperante a enviar una respuesta al cuestionario. Por lo demás, la investigación concluyó que las dos empresas eran propiedad de los mismos accionistas. Por lo tanto, se consideraron vinculadas con arreglo al artículo 143, apartado 1, letra d), del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión (4) relativo a la aplicación del código aduanero comunitario («código aduanero»).
(17)
Un tercer productor exportador cooperante alegó que había otro productor del producto afectado en Indonesia, que formaba parte del grupo mencionado en el considerando 16 pero que no se había dado a conocer. Aunque ese productor, desde luego, existe, la investigación no halló pruebas, a partir de los datos de Eurostat y de otras fuentes disponibles, de que hubiera exportado a la Unión durante el período considerado. Por lo tanto, no se pidió a esa empresa que se diese a conocer ni que facilitase la información solicitada en los cuestionarios destinados a los productores exportadores. Por otra parte, tal como se describe en el considerando 48, se estableció un tipo de derecho residual para todos los productores del país afectado que no cooperaron. Este derecho residual se basa en el artículo 18 del Reglamento de base y es aplicable a «las otras empresas».
c) Inspecciones in situ
(18)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para la determinación provisional del dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Unión.
(19)
Se realizaron visitas de inspección, de conformidad con el artículo 16 del Reglamento de base, en los locales de las empresas siguientes:
Productores de la Unión:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Francia,
Importadores,
-
Falken Trade, Olsztyn, Polonia.
Usuarios:
-
AkzoNobel, Amersfoort, Países Bajos,
-
Unilever, Rotterdam, Países Bajos.
Productores exportadores de Indonesia:
-
PT. Miwon Indonesia, Yakarta, Indonesia,
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Yakarta, Indonesia.
Importadores vinculados de la Unión:
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Alemania,
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Países Bajos.
Comerciantes vinculados de Hong Kong:
-
CJ China Limited, Hong Kong.
1.3. Período de investigación y período considerado
(20)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2012 y el 30 de septiembre de 2013 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde el 1 de abril de 2010 hasta el final del período de investigación («el período considerado») (5).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(21)
El producto afectado es glutamato monosódico («GMS») originario de Indonesia, clasificado actualmente en el código CN ex 2922 42 00 («producto afectado»). El GMS es un aditivo alimentario y se utiliza principalmente como potenciador del sabor en sopas, caldos, platos de pescado y carne, mezclas de especias y alimentos preparados. Se produce en forma de cristales blancos e inodoros de distintos tamaños. El GMS se utiliza también en la industria química para aplicaciones no alimentarias tales como detergentes.
(22)
Se produce principalmente mediante fermentación de distintas fuentes de azúcar (almidón de maíz, almidón de tapioca, jarabe de azúcar, melaza de caña de azúcar y melaza de remolacha azucarera).
2.2. Producto similar
(23)
La investigación puso de manifiesto que el producto afectado, el producto fabricado y vendido en el mercado interior de Indonesia y el fabricado por la industria de la Unión y vendido en el mercado de la Unión tienen las mismas características básicas físicas, químicas y técnicas y los mismos usos básicos.
(24)
Una de las partes interesadas alegó la existencia de una diferencia significativa de calidad entre el GMS producido en Indonesia y el producido en la Unión. Sostuvo que, debido a esa diferencia de calidad, el GMS producido y vendido por la industria de la Unión en el mercado de la Unión y el GMS importado de Indonesia no eran intercambiables y, por tanto, no debían considerarse similares. Esta alegación no pudo justificarse y era contraria a los resultados de la investigación, que no reveló ninguna diferencia de calidad entre el GMS producido en Indonesia y el producido en la Unión. De hecho, varios usuarios compraban GMS tanto a la industria de la Unión como a Indonesia y lo utilizaban en las mismas o similares aplicaciones. La alegación, por tanto, fue rechazada.
(25)
Sobre la base de lo expuesto, el producto afectado, el producto fabricado y vendido en el mercado interior de Indonesia y el producto producido y vendido en la Unión por la industria de la Unión se consideraron, por tanto, en esa fase productos similares con arreglo al artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. DUMPING
3.1. Valor normal
(26)
La Comisión examinó primero si el volumen total de ventas interiores de cada productor exportador cooperante era representativo, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores se consideran representativas si el volumen total de ventas interiores del producto similar a clientes independientes en el mercado interior por productor exportador representa al menos el 5 % del volumen total de ventas de exportación del producto afectado a la Unión durante el período de investigación. Sobre esta base, las ventas totales por cada productor exportador cooperante del producto similar en el mercado nacional eran representativas.
(27)
La Comisión identificó posteriormente los tipos de producto vendidos a nivel nacional que eran idénticos o comparables con los tipos vendidos para su exportación a la Unión.
(28)
La Comisión examinó seguidamente si las ventas interiores hechas por cada productor exportador cooperante en su mercado nacional de cada tipo de producto que fuera idéntico o similar a un tipo de producto vendido para la exportación a la Unión Europea eran representativas, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores de un tipo de producto son representativas si el volumen total de esas ventas a clientes independientes durante el período de investigación representa al menos el 5 % del volumen total de las ventas de exportación del tipo de producto idéntico o comparable a la Unión. La Comisión estableció que las ventas de los productores exportadores cooperantes de Indonesia se hicieron en cantidades representativas en el mercado indonesio en comparación con el producto afectado exportado a la Unión por los mismos productores exportadores.
(29)
La Comisión examinó posteriormente si las ventas interiores de cada productor exportador podían considerarse realizadas en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Para ello se estableció, en relación con cada tipo de producto, la proporción de ventas rentables a clientes independientes en el mercado nacional durante el período de investigación.
(30)
El valor normal se basó en el precio interior real por tipo de producto, independientemente de que las ventas fueran rentables o no, si:
1)
el volumen de ventas del tipo de producto vendido a un precio de venta neto igual o superior a los costes de producción calculados representaba más del 80 % del volumen total de ventas de este tipo de producto, y
2)
el precio medio ponderado de las ventas de dicho tipo de producto era igual o superior al coste unitario de producción.
(31)
En este caso, las ventas interiores de todos los productores exportadores resultaron ser rentables y el precio de venta medio ponderado fue mayor que el coste de producción de todos los tipos de productos. En consecuencia, para todos los productores exportadores cooperantes se calculó el valor normal como una media ponderada de los precios de todas las ventas interiores durante el período de investigación.
3.2. Precio de exportación
(32)
Los productores exportadores cooperantes hacían las exportaciones a la Unión ya sea directamente a clientes independientes, ya sea a través de empresas vinculadas situadas en la Unión o fuera de ella.
(33)
En los casos en que los productores exportadores exportaban el producto afectado directamente a clientes independientes en la Unión, el precio de exportación se determinó sobre la base de los precios de exportación realmente pagados o por pagar, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(34)
En los casos en que los productores exportadores exportaban el producto afectado a la Unión a través de empresas vinculadas, el precio de exportación se determinó sobre la base del precio al que el producto importado se revendió por primera vez a clientes independientes en la Unión, de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base. En este caso, se hicieron ajustes por los beneficios obtenidos (véase el considerando 35) y por todos los costes alegados entre la importación y la reventa, como los de venta, generales y administrativos («VGyA»).
(35)
No podía usarse a este respecto el margen de beneficio obtenido por las empresas vinculadas, por no considerarse fiable. Cooperó un importador no vinculado, pero su rentabilidad era confidencial y no podía revelarse a terceros. Por consiguiente, y a falta de cualquier otra información, se utilizó un margen de beneficio del 5 % para determinar el precio de exportación. Este margen se consideró razonable, ya que fue el utilizado también en un procedimiento anterior relativo a otro producto químico fabricado por una industria similar (6).
(36)
Los dos productores exportadores cooperantes alegaron que los precios de exportación a sus primeros clientes vinculados eran precios de plena competencia y que, por consiguiente, la determinación del precio de exportación debía basarse en los precios de venta entre el productor exportador de Indonesia y el primer cliente vinculado, no en el precio de exportación calculado. Alegaron que sus precios de venta a los primeros clientes vinculados estaban al mismo nivel que los precios a clientes no vinculados en la Unión.
(37)
La investigación puso de manifiesto que, aun aceptando que los niveles de precios eran similares, los precios de transferencia entre las empresas vinculadas no estaban a un nivel que permitiera a los importadores vinculados lograr un beneficio razonable en la Unión. Además, no puede descartarse que se incurriera en ciertos costes entre las empresas vinculadas y que se produjera una compensación cruzada a través de otros productos. Sobre esta base, se llegó a la conclusión de que el precio de transferencia interno no reflejaba el valor de mercado adecuado del producto afectado, en comparación con las ventas a clientes independientes.
(38)
Sobre esta base no podía considerarse que el precio de transferencia entre las empresas vinculadas fuera un precio de plena competencia y se rechazaron las alegaciones correspondientes. Por consiguiente, los precios de exportación de los productores exportadores a sus partes vinculadas se calcularon de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, tal como se describe en los considerandos 34 y 35.
3.3. Comparación
(39)
La Comisión comparó el valor normal y el precio de exportación de los productores exportadores cooperantes utilizando los precios franco fábrica.
(40)
A fin de garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se efectuaron los debidos ajustes para tomar en consideración las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(41)
Se hicieron, pues, ajustes en concepto de gravámenes a la importación, descuentos, transporte, seguros, mantenimiento y descarga y costes accesorios, envasado, crédito, comisiones y gastos bancarios en todos los casos en que se demostró que afectaban a la comparabilidad de los precios.
(42)
Un productor exportador hacía las exportaciones a través de una empresa de comercio vinculada situada fuera de la Unión, la cual vendía el producto a un importador vinculado de la Unión, que a su vez lo vendía a clientes no vinculados en la Unión. Para estas ventas se hizo un ajuste para tener en cuenta el margen cargado por el comerciante exterior a la Unión, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra i), del Reglamento de base.
(43)
Un productor exportador alegó que debía hacerse un ajuste del valor normal en concepto de incentivos y costes de promoción, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra k), del Reglamento de base. Sin embargo, la investigación concluyó que estos costes no estaban directamente asociados a transacciones concretas de ventas nacionales y, por consiguiente, no podía demostrarse que la comparabilidad de los precios se viera afectado por ellos. La alegación, por consiguiente, fue rechazada.
(44)
Dos productores exportadores alegaron que debía hacerse un ajuste del valor normal en concepto de costes de transporte, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra e), del Reglamento de base. Los costes de transporte interiores se calculaban considerando los costes en que se incurría para trasladar los productos de la fábrica al almacén. Sin embargo, estos costes se consideraron como costes logísticos internos y, por lo tanto, no idóneos para justificar una modificación del valor normal de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra e), del Reglamento de base.
(45)
Una parte interesada alegó que el GMS vendido en la Unión como aditivo alimentario ha de cumplir determinados umbrales de pureza (≥ 99 %), tal como se define en la Directiva 2008/84/CE de la Comisión (7). Mientras que el GMS exportado a la Unión debe satisfacer tales requisitos, estos no se exigen al producto vendido en el mercado interior de Indonesia. Por consiguiente, estaba justificado un ajuste en concepto de diferencias en las características físicas y químicas, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra a), del Reglamento de base.
(46)
Sin embargo, esa parte interesada no cuantificó su alegación, ya que no facilitó ninguna estimación razonable del valor de mercado de esa supuesta diferencia, tal como exige el artículo 2, apartado 10, letra a), del Reglamento de base. Además, en la comparación, la Comisión pudo tener en cuenta cualesquiera posibles diferencias relativas a la pureza en la definición de los tipos de producto. Por tanto, comparó entre sí los tipos de producto con niveles de pureza iguales o similares a los que tenían los productos exportados al mercado de la Unión, por un lado, y los vendidos en el mercado interior en Indonesia, por otro. Por consiguiente, no estaba justificado el ajuste y se rechazó la alegación.
3.4. Margen de dumping
(47)
En relación con los dos productores exportadores que cooperaron, la Comisión comparó el valor normal medio ponderado de cada tipo del producto similar con el precio de exportación medio ponderado del tipo correspondiente del producto afectado, de conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(48)
En relación con los demás productores exportadores de Indonesia, la Comisión estableció el margen de dumping sobre la base de los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. Debe observarse que un productor exportador conocido no cooperó deliberadamente en la investigación, como se menciona en el considerando 15. Por consiguiente, el nivel de cooperación se consideró bajo. De acuerdo con el artículo 18, apartado 6, la Comisión decidió basar el margen de dumping residual en el nivel del margen de dumping más alto relativo a los volúmenes de exportación representativos de uno de los productores exportadores plenamente cooperantes y verificados, teniendo asimismo en cuenta, sobre la base de la media ponderada, el margen de dumping establecido para el productor exportador cooperante que estaba vinculado a un productor exportador no cooperante.
(49)
Sobre esta base, los márgenes de dumping provisional, expresados como porcentaje del precio cif (coste, seguro y flete) en las fronteras de la Unión, sin despachar, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping provisional (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Las otras empresas
28,4
4. PERJUICIO
4.1. Definición de industria de la Unión y de producción de la Unión
(50)
El producto similar era fabricado por un productor de la Unión durante el período de investigación. Ese productor constituye la industria de la Unión con arreglo al artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(51)
Al estar la industria de la Unión constituida por un solo productor, hubo que expresar en forma de índice todas las cifras referidas a datos sensibles o que recogerlas en forma de intervalos por motivos de confidencialidad.
4.2. Consumo de la Unión
(52)
La Comisión estableció el consumo de la Unión agregando las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión a las importaciones de Indonesia y de otros terceros países, a partir de los datos de Eurostat y de las respuestas al cuestionario.
(53)
Se alegó que debía excluirse de la industria de la Unión al productor cooperante, por estar vinculado a un productor exportador no cooperante en Indonesia, y que por tanto había que dar por finalizada la investigación. Sin embargo, en este caso no hay necesidad de excluir a ese productor cooperante de la industria de la Unión a pesar de su vinculación con el productor exportador no cooperante de Indonesia, porque ese único productor de la Unión cooperó plenamente con la Comisión durante la investigación y fue objeto de una inspección completa. Además, la falta de cooperación del productor exportador de Indonesia no influyó en la fiabilidad de los datos recogidos del productor de la Unión. Por tanto, debe rechazarse el argumento.
(54)
El consumo de la Unión evolucionó como sigue:
Cuadro 1
Consumo de GMS de la Unión Europea (toneladas)
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Índice (ejercicio 2010/ejercicio 2011 = 100)
100
87
93
98
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(55)
El consumo de la Unión disminuyó entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 y aumentó ligeramente de nuevo en el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación. En conjunto, el consumo descendió un 2 % durante el período considerado. La disminución del consumo entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 se debió principalmente a la disminución de las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión como consecuencia de la reducción de la producción en el mismo período (véase el considerando 68). Las importaciones se mantuvieron en niveles similares en los dos ejercicios. El incremento del consumo en el ejercicio 2012/2013 se debió casi exclusivamente al aumento de las importaciones, ya que las ventas de la industria de la Unión se mantuvieron sustancialmente al mismo nivel. Por último, durante el período de investigación, mientras que volvieron a reducirse las ventas de la industria de la Unión, aumentaron considerablemente los volúmenes de importación, en particular de Indonesia (véase el considerando 57).
4.3. Importaciones procedentes del país afectado
4.3.1. Volumen y cuota de mercado de las importaciones procedentes del país afectado
(56)
La Comisión estableció el volumen de las importaciones a partir de los datos de Eurostat y de las respuestas al cuestionario. La cuota de mercado de las importaciones se determinó a partir del consumo de la Unión, determinado según lo establecido en el considerando 52.
(57)
Las importaciones en la Unión procedentes del país afectado evolucionaron como sigue:
Cuadro 2
Volumen de las importaciones (en toneladas)
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Volumen de importaciones de Indonesia (toneladas)
8 638
9 478
18 317
24 385
Índice
100
110
212
282
Cuota de mercado
Índice
100
126
227
287
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(58)
Los volúmenes de importaciones de Indonesia casi se triplicaron durante el período considerado. Aumentaron continua y significativamente en un 182 %, de 8 638 toneladas en el ejercicio 2010/2011 a 24 385 en el período de investigación.
(59)
La cuota de mercado correspondiente casi se triplicó durante el período considerado. Aumento en un 187 %, a pesar de la disminución global del consumo (- 2 %).
4.3.2. Precios de las importaciones procedentes del país afectado y subcotización de precios
(60)
La Comisión estableció los precios de las importaciones a partir de los datos de Eurostat y de las respuestas al cuestionario.
(61)
El precio medio de las importaciones de Indonesia en la Unión evolucionó de la forma siguiente:
Cuadro 3
Precios de importación (EUR/tonelada)
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Indonesia
1 266
1 279
1 226
1 162
Índice
100
101
97
92
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(62)
El precio de importación medio del GMS originario de Indonesia aumentó ligeramente entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, antes de disminuir en el ejercicio 2012/2013 y luego en el período de investigación. Los precios medios de las importaciones procedentes de Indonesia disminuyeron en conjunto en un 6 % durante el período considerado.
(63)
La Comisión determinó la subcotización de precios durante el período de investigación comparando:
-
los precios de venta medios ponderados por tipo de producto que la industria de la Unión cargó a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, franco fábrica, y
-
los precios medios ponderados correspondientes por tipo de producto de las importaciones procedentes de los productores indonesios cooperantes al primer cliente independiente en el mercado de la Unión, valor cif, con los ajustes apropiados en concepto de derechos de aduana y costes posteriores a la importación.
(64)
Como se menciona en el considerando 46, un productor exportador alegó que el GMS vendido en la Unión como aditivo alimentario debe cumplir determinados umbrales de pureza exigidos por la legislación de la Unión. Este productor exportador alegó que tales requisitos no eran aplicables a los productos importados de Indonesia y utilizados en el sector no alimentario y que, por tanto, podía estar justificada la realización de un ajuste en concepto de diferencias en las características químicas o físicas si se comparaban con los productos vendidos en el mercado de la Unión. No obstante, el productor exportador afectado no cuantificó esta alegación. Además, en la comparación la Comisión pudo tener en cuenta cualesquiera posibles diferencias relativas a la pureza en la definición de los tipos de producto. Por tanto, se compararon, por un lado, los tipos de producto con niveles de pureza idénticos o similares a los exportados al mercado de la Unión y, por el otro, los vendidos por las empresas de la Unión en el mercado comunitario. Por consiguiente, no estaba justificado el ajuste y se rechazó la alegación.
(65)
Una parte interesada alegó que debía tenerse en cuenta el efecto de las fluctuaciones monetarias al calcular la subcotización de las importaciones procedentes de Indonesia. Por supuesto, el efecto probable de las importaciones objeto de dumping sobre los precios de la industria de la Unión se examina fundamentalmente estableciendo, entre otras cosas, una posible subcotización de precios. En este caso, se compararon los precios de las exportaciones objeto de dumping y los precios de venta de la industria de la Unión. No obstante, los precios de exportación utilizados para calcular el perjuicio se convirtieron a EUR para disponer de una base comparable. El empleo en este caso de tipos de cambio garantiza la determinación de la diferencia de precios sobre una base comparable. En consecuencia, se rechazó la alegación.
(66)
La comparación de precios se hizo tipo por tipos, considerando las transacciones realizadas en el mismo nivel de comercio, ajustando debidamente cuando era necesario. El resultado de la comparación se expresó como porcentaje del volumen de negocios de la industria de la Unión durante el período de investigación. Se observó un margen de subcotización medio ponderado entre el 0 % y el 5 % en las importaciones procedentes de Indonesia en el mercado de la Unión.
4.4. Situación económica de la industria de la Unión
4.4.1. Observaciones generales
(67)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen de los efectos de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia sobre la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los indicadores económicos que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
4.4.2. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(68)
Durante el período considerado, la producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad totales de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 4
Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Volumen de producción
Índice
100
95
107
91
Capacidad de producción
Índice
100
100
100
100
Utilización de la capacidad
Índice
100
95
107
91
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(69)
La producción fluctuó durante el período considerado. Aunque disminuyó entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, aumentó entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013 y alcanzó los niveles más bajos durante el período de investigación. La investigación demostró que las fluctuaciones se debieron principalmente a los cierres para mantenimiento que la industria de la Unión decidió cada 15 meses y a las malas condiciones meteorológicas durante el invierno de 2010/2011, que perturbaron el suministro de una de las principales materias primas (amoníaco). Durante el período de investigación se ampliaron los cierres para mantenimiento con el fin de reducir las elevadas existencias. En conjunto, el volumen de producción disminuyó en un 9 % durante el período considerado.
(70)
La capacidad de producción permaneció en conjunto estable durante el período considerado.
(71)
Como consecuencia de la disminución del volumen de producción y de la estabilidad de la capacidad de producción, la utilización de la capacidad evolucionó de acuerdo con el volumen de producción, es decir, primero se redujo en el ejercicio 2011/2012, luego aumentó en el ejercicio 2012/13 y volvió a disminuir en el período de investigación. En conjunto, la utilización de la capacidad se redujo en un 9 % en el período considerado, en línea con la disminución del volumen de producción.
4.4.3. Volumen de ventas y cuota de mercado
(72)
Durante el período considerado, el volumen de ventas y la cuota de mercado de la industria de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 5
Volumen de ventas y cuota de mercado
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Volumen de ventas en el mercado de la Unión
Índice
100
84
85
83
Cuota de mercado
Índice
100
96
91
85
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(73)
El volumen de ventas de GMS por la industria de la Unión disminuyó en un 17 % durante el período considerado. Se contrajo principalmente entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, mientras que en los años siguientes se mantuvo relativamente estable. La caída de los volúmenes de ventas, junto con la disminución paralela del consumo y el aumento de las importaciones procedentes de Indonesia, dio lugar a una reducción de la cuota de mercado de la industria de la Unión de un 15 % en conjunto durante el período considerado. Esa reducción fue de un 4 % entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, coincidiendo con un aumento de las cuotas de mercado de las importaciones indonesias durante el mismo período. Entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación, las cuotas de mercado de la industria de la Unión sufrieron una caída continua, mientras que aumentaron sustancialmente los volúmenes de importación y las cuotas de mercado de Indonesia.
4.4.4. Crecimiento
(74)
Aunque el consumo de la Unión se redujo en un 2 % durante el período considerado, el volumen de ventas de la industria de la Unión disminuyó en un 17 %, lo que se tradujo en una pérdida de cuota de mercado del 15 %.
4.4.5. Empleo y productividad
(75)
En el período considerado, el empleo y la productividad evolucionaron como sigue:
Cuadro 6
Empleo y productividad
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Número de trabajadores
Índice
100
103
107
108
Productividad (unidades por trabajador)
Índice
100
92
100
85
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(76)
El empleo en la industria de la Unión experimentó un aumento continuo, que fue en conjunto del 8 % durante el período considerado. Este aumento se debió principalmente a la integración de una antigua empresa filial en 2011 y a la expansión de los servicios de mantenimiento de la industria de la Unión.
(77)
La productividad disminuyó por efecto combinado del aumento del empleo y la reducción de la producción, tal y como se muestra en el cuadro 4 que figura en el considerando 68.
4.4.6. Magnitud del margen de dumping y recuperación de prácticas de dumping anteriores
(78)
Todos los márgenes de dumping han estado muy por encima del nivel de minimis. Esos márgenes han tenido una repercusión sustancial en la industria de la Unión, dado el volumen y los precios de las importaciones procedentes del país afectado.
(79)
La industria de la Unión se encuentra aún en proceso de recuperación de los efectos del dumping anterior de las importaciones del mismo producto originario de China. Las medidas correspondientes están sometidas actualmente a una investigación de reconsideración paralela de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, tal como se menciona en el considerando 2.
4.4.7. Precios y factores que inciden en los precios
(80)
Los precios medios de venta de la industria de la Unión a clientes no vinculados en la Unión evolucionaron en el período considerado como sigue:
Cuadro 7
Precios de venta medios
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Precio de venta unitario medio en la Unión (EUR/tonelada)
Índice
100
107
101
97
Coste unitario de producción (EUR/tonelada)
Índice
100
120
124
130
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(81)
El precio de venta unitario medio de la industria de la Unión a clientes no vinculados en la Unión se redujo en un 3 % durante el período considerado. Primero se elevó en un 7 % entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, pero luego disminuyó continuamente hasta el período de investigación. El aumento del precio entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 puede atribuirse a los aumentos de costes durante el mismo período, si bien fue menor que estos. Al mismo tiempo aumentaron las importaciones indonesias y ejercieron una presión significativa sobre los precios de la industria de la Unión. En consecuencia, los precios de la industria de la Unión se redujeron en un 6 % entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013 y en un 4 % adicional entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación.
(82)
El coste unitario de producción aumentó durante el período considerado en un 30 %. Se produjo un aumento continuo desde el ejercicio 2011/2012, debido principalmente a los incrementos en las materias primas y en la mano de obra. Como se ha mencionado anteriormente, este aumento de costes no pudo absorberse con un incremento equivalente de los precios, debido a la presión que ejercían sobre estos las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia.
4.4.8. Costes laborales
(83)
Los costes laborales medios de la industria de la Unión evolucionaron en el período considerado como sigue:
Cuadro 8
Costes laborales medios por trabajador
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Costes laborales medios por trabajador (EUR)
Índice
100
117
125
124
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(84)
Los costes laborales medios por trabajador aumentaron en un 24 %. Este incremento puede explicarse principalmente por los esfuerzos de la industria de la Unión por mejorar el rendimiento de sus trabajadores y su personal para optimizar el proceso de producción.
4.4.9. Existencias
(85)
Durante el período considerado, los niveles de existencias de los productores de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 9
Existencias
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Existencias al cierre
Índice
100
82
164
143
Existencias al cierre en porcentaje de la producción
Índice
100
86
153
156
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(86)
Las existencias al cierre aumentaron en conjunto en un 43 % durante el período considerado. Entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 disminuyeron debido a la reducción del volumen de producción y al aumento del volumen de ventas de exportación. Entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013 aumentaron debido al incremento de la producción mientras se mantenían prácticamente estables las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. Entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación volvieron a disminuir, como consecuencia principalmente de la decisión de reducir la producción en un intento de reducir los elevados niveles alcanzados.
(87)
Las existencias al cierre en porcentaje de la producción disminuyeron entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, pero casi se duplicaron entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013. Aumentaron adicionalmente entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación. En conjunto, se elevaron en un 56 % durante el período considerado. El aumento entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación debe contemplarse a la luz del incremento de volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia, en tanto que se mantenían prácticamente estables las ventas de la Unión.
4.4.10. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital
(88)
Durante el período considerado, la rentabilidad, el flujo de caja, las inversiones y el rendimiento de las inversiones de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 10
Rentabilidad, flujo de caja, inversiones y rendimiento de las inversiones
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Rentabilidad de las ventas en la Unión a clientes no vinculados (en % del volumen de ventas)
Índice
100
30
- 31
- 80
Flujo de caja (EUR)
Índice
100
39
- 48
- 19
Inversiones (EUR)
Índice
100
182
143
197
Rendimiento de las inversiones
Índice
100
14
- 61
- 110
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(89)
La Comisión determinó la rentabilidad de la industria de la Unión expresando el beneficio neto, antes de impuestos, obtenido en las ventas del producto similar a clientes no vinculados como porcentaje del volumen de negocios de estas ventas. En el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, la rentabilidad disminuyó significativamente, pero siguió siendo positiva. Desde el ejercicio 2012/2013 pasó a ser negativa. Se redujo aún más en el período de investigación. En conjunto, la rentabilidad se redujo en un 180 % durante el período considerado. Esta evolución se debió fundamentalmente a la presión sobre los precios ejercida por las importaciones procedentes de Indonesia, llegadas a la Unión a precios objeto de dumping y que no permitieron a la industria de la Unión ajustar sus precios al aumento de los costes.
(90)
El flujo de caja neto es la capacidad de la industria de la Unión de autofinanciar sus actividades. El flujo de caja neto mostró la misma tendencia que la rentabilidad, disminuyendo continuamente durante el período considerado, con resultados negativos desde el ejercicio 2012/2013. Esta tendencia se acentuó en el período de investigación. En conjunto, el flujo de caja neto disminuyó en un 119 % en el período considerado.
(91)
Las inversiones aumentaron en un 97 % durante el período considerado. Se trata principalmente de inversiones necesarias para fines de mantenimiento y de cumplimiento de los requisitos de seguridad jurídica. Mientras la industria de la Unión estaba todavía recuperándose del dumping de los productores exportadores chinos anterior al período considerado, su situación comenzó a mejorar y consiguió ser rentable al comienzo del período considerado hasta el ejercicio 2011/2012. En esas circunstancias se hicieron varias inversiones que no podían posponerse y que explican el aumento significativo de los niveles de inversión en el ejercicio 2011/2012 y en años posteriores.
(92)
El rendimiento de las inversiones es el beneficio expresado en porcentaje del valor contable neto de las inversiones. Al igual que los restantes indicadores financieros, el rendimiento de las inversiones procedente de la producción y venta del producto similar fue negativo a partir del ejercicio 2012/2013, como reflejo de la tendencia negativa de la rentabilidad. En conjunto, el rendimiento de las inversiones aumentó en un 210 % durante el período considerado.
(93)
Dada la disminución de la rentabilidad y la reducción del flujo de caja, se vio también afectada negativamente la capacidad de la empresa para reunir capital.
4.4.11. Conclusión sobre el perjuicio
(94)
Casi todos los grandes indicadores de perjuicio mostraron una tendencia negativa. Así, el volumen de producción y la utilización de la capacidad disminuyeron en un 9 % y el volumen de ventas en un 17 % durante el período considerado. En un intento de compensar las reducciones del volumen de ventas y de la cuota de mercado, los precios medios de la industria de la Unión se redujeron en un 3 % durante el período considerado, mientras que los costes de producción aumentaron paralelamente en un 30 %. Como consecuencia, la rentabilidad, que fue positiva al comienzo del período considerado, se redujo y pasó a ser negativa en el ejercicio 2012/2013 y siguió disminuyendo en el período de investigación. Tendencias negativas similares pueden observarse en el flujo de caja neto y en el rendimiento de las inversiones.
(95)
El empleo aumentó en un 8 % durante el período considerado. Este incremento puede explicarse por la integración de una antigua empresa filial en 2011 y por la expansión de los servicios de mantenimiento de la industria de la Unión. También las inversiones mostraron una tendencia positiva. Estuvieron asociadas fundamentalmente a la adopción de medidas de prevención y al cumplimiento de los requisitos de seguridad, no a un aumento de la capacidad. Estas tendencias positivas no excluyen, por tanto, la existencia de un perjuicio.
(96)
Sobre la base de lo anterior, la Comisión concluyó en esta fase que la industria de la Unión había sufrido un perjuicio importante a efectos del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
5. CAUSALIDAD
(97)
De conformidad con el artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base, la Comisión examinó si las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado causaban un perjuicio importante a la industria de la Unión. De conformidad con el artículo 3, apartado 7, del Reglamento de base, examinó asimismo si había otros factores conocidos que perjudicasen al mismo tiempo la industria de la Unión. La Comisión garantizó que no se atribuía a las importaciones objeto de dumping el posible perjuicio causado por factores distintos de dichas importaciones procedentes del país afectado. Se trata de los factores siguientes:
a)
el efecto de las importaciones procedentes de China;
b)
las importaciones de otros terceros países;
c)
la evolución de consumo de la Unión;
d)
el comportamiento de las exportaciones de la industria de la Unión;
e)
ineficiencias de la industria de la Unión;
f)
la crisis financiera;
g)
las inversiones y los requisitos de seguridad normativos de la UE;
h)
el coste de las materias primas y otros costes.
5.1. Efectos de las importaciones objeto de dumping
(98)
Para determinar la existencia de un nexo causal entre las importaciones objeto de dumping de GMS originario de Indonesia y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión, la Comisión analizó los niveles de volumen y de precio de las importaciones investigadas y la medida en que habían contribuido al perjuicio importante sufrido por dicha industria.
(99)
La investigación realizada puso de manifiesto que durante el período considerado el volumen de importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de Indonesia creció en un 182 %, con el aumento consiguiente de la cuota de mercado de un 187 % durante el mismo período. Esto coincidió con una pérdida del volumen de ventas del 17 % y una pérdida de cuota de mercado del 15 % para la industria de la Unión. Dio lugar asimismo a una caída del 71 % de la cuota de mercado de las importaciones totales de otros terceros países.
(100)
Al mismo tiempo, los precios de importación indonesios se redujeron en un 8 %. Las importaciones procedentes de Indonesia ejercieron presión sobre los precios en el mercado de la Unión, de forma que la industria de la Unión no pudo ajustar sus precios al aumento de los costes, sino que, al contrario, tuvo que reducirlos durante el período considerado. Se produjo así una reducción significativa de la rentabilidad, que pasó a convertirse en pérdidas desde el ejercicio 2012/2013 y que se acentuó durante el período de investigación.
(101)
Sobre la base de lo anterior, la Comisión concluyó en esta fase que la situación de deterioro de la industria de la Unión coincidía con el aumento significativo de las importaciones a precios objeto de dumping procedentes de Indonesia y que estas importaciones desempeñaban un papel determinante en el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
5.2. Efectos de otros factores
5.2.1. Efectos de las importaciones procedentes de China
(102)
Las importaciones procedentes de China están sujetas actualmente a derechos antidumping. Los volúmenes de importación aumentaron en un 65 % durante el período considerado, aumentando también correspondientemente en un 68 % la cuota de mercado. No obstante, tanto esos volúmenes como la cuota de mercado se mantuvieron en niveles bajos durante el período considerado. Los precios chinos disminuyeron significativamente durante el período considerado en un 20 %. Al tomar en consideración los derechos antidumping establecidos, se llega a la conclusión de que no fueron los causantes de la subcotización de precios de la industria de la Unión.
(103)
En estas condiciones, no se puede considerar que las importaciones procedentes de China contribuyeran al perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión durante el período de investigación.
Cuadro 11
Importaciones procedentes de China
País
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
China
Volumen (toneladas)
1 518
758
1 923
2 509
Índice
100
50
127
165
Cuota de mercado Índice
100
57
136
168
Precio medio (EUR/tonelada) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Índice
100
97
93
80
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario.
5.2.2. Importaciones procedentes de otros terceros países
(104)
El volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países durante el período considerado evolucionó como sigue:
Cuadro 12
Importaciones procedentes de otros terceros países
País
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Brasil
Volumen (toneladas)
2 321
969
1 070
889
Índice
100
42
46
38
Cuota de mercado Índice
100
48
49
39
Precio medio (EUR/tonelada)
1 218
1 306
1 402
1 365
Índice
100
107
115
112
República de Corea
Volumen (toneladas)
1 248
2 157
923
802
Índice
100
173
74
64
Cuota de mercado Índice
100
198
79
65
Precio medio (EUR/tonelada)
1 231
1 296
1 293
1 277
Índice
100
105
105
104
Vietnam
Volumen (toneladas)
5 707
6 042
1 820
769
Índice
100
106
32
13
Cuota de mercado Índice
100
121
34
14
Precio medio (EUR/tonelada)
1 284
1 291
1 361
1 318
Índice
100
101
106
103
Otros terceros países
Volumen (toneladas)
993
681
478
434
Índice
100
69
48
44
Cuota de mercado Índice
100
79
52
45
Precio medio (EUR/tonelada)
1 594
1 718
2 044
2 001
Índice
100
108
128
126
Total de otros terceros países
Volumen (toneladas)
10 268
9 848
4 291
2 894
Índice
100
96
42
28
Cuota de mercado Índice
100
110
45
29
Precio medio (EUR/tonelada)
1 293
1 323
1 433
1 424
Índice
100
102
111
110
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(105)
El volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países disminuyó en conjunto de 10 268 toneladas en el ejercicio 2010/2011 a 2 894 en el período de investigación, lo que supone un descenso del 72 % en el período considerado. La cuota de mercado correspondiente disminuyó en un 71 % en el mismo período. En el período de investigación, la cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países representó solamente una cuarta parte del nivel que alcanzó en el ejercicio 2010/2011. En conjunto, los precios de las importaciones procedentes de terceros países aumentaron en un 10 % durante el período considerado.
(106)
Una parte interesada alegó que las importaciones totales, incluida Indonesia, se habían mantenido estables durante el período considerado.
(107)
Esta alegación contradecía las estadísticas disponibles en que se basan los resultados de la investigación, tal como se muestra en el cuadro 13 a continuación. De hecho, las importaciones totales de la Unión aumentaron en un 46 % durante el período considerado. La alegación, por consiguiente, fue rechazada.
Cuadro 13
Importaciones totales
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Importaciones totales
Volumen (toneladas)
20 424
20 084
24 531
29 788
Índice
100
98
120
146
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(108)
Sobre la base de lo anterior, se llegó a la conclusión provisional de que las importaciones procedentes de otros terceros países no habían roto el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
5.2.3. Evolución del consumo de la Unión
(109)
El consumo de la Unión solo experimentó una ligera disminución del 2 % durante el período considerado, lo que es insuficiente para explicar la caída del 17 % en el volumen de ventas y del 15 % en la cuota de mercado de la industria de la Unión. Por lo tanto, se concluyó provisionalmente que la evolución del consumo no había contribuido al perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
5.2.4. Comportamiento de las exportaciones de la industria de la Unión
(110)
El volumen de las exportaciones de la industria de la Unión evolucionó durante el período considerado como sigue:
Cuadro 14
Comportamiento de las exportaciones de la industria de la Unión
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Volumen de las exportaciones
Índice
100
249
234
222
Precio unitario medio
Índice
100
107
101
95
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(111)
El volumen de las exportaciones de la industria de la Unión aumentó en el ejercicio 2011/2012 y luego disminuyó ligeramente en los años siguientes hasta el período de investigación. Casi se duplicó durante el período considerado. Al mismo tiempo, disminuyeron ligeramente los precios de las exportaciones (en un 5 %). El aumento de las ventas de exportación compensó en parte la caída del volumen de ventas y de la cuota de mercado en la Unión. De hecho, en una situación caracterizada por la fuerte presión sobre los precios ejercida por las importaciones objeto de dumping, si no hubieran aumentado las ventas de exportación la pérdida de economías de escala y la repercusión sobre el coste unitario de producción de la industria de la Unión habrían sido mayores. El comportamiento de las exportaciones de la industria de la Unión no pudo tener una repercusión negativa, por tanto, en la situación perjudicial.
(112)
Algunas partes interesadas alegaron que la reducción de las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión eran consecuencia de sus ventas de exportación de GMS a una empresa alimentaria vinculada, recientemente adquirida en Turquía. Esta alegación no se justificó. Por otra parte, la investigación permitió concluir que la industria de la Unión había adquirido esa empresa alimentaria después del período de investigación. No pudo influir en la situación de la industria de la Unión durante el período de investigación. Sobre esta base, se llegó a la conclusión de que las ventas de la industria de la Unión a su empresa vinculada en Turquía no habían roto el nexo causal.
5.2.5. Supuestas ineficiencias de la industria de la Unión
(113)
Una parte interesada alegó que el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión se debía a ineficiencias inherentes a su propio proceso de producción. Sin embargo, esa parte interesada no mencionó ninguna ineficiencia específica y no justificó su alegación. La investigación tampoco sacó a la luz ninguna posible ineficiencia de la industria de la Unión. La alegación, por consiguiente, fue rechazada. Sobre esta base se llegó a la conclusión de que las presuntas ineficiencias de la industria de la Unión no habían roto el nexo causal.
5.2.6. La crisis financiera
(114)
Una parte alegó que la crisis financiera estaba en el origen del perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión. Sin embargo, el mercado de la Unión del GMS no dio muestras de volatilidad y solo se vio afectado marginalmente por la crisis financiera mundial. Si no hubiera sido así, y las pérdidas de la industria de la Unión hubieran sido causadas realmente por la crisis financiera mundial, eso mismo habría ocurrido con los demás competidores en el mercado del GMS. Según se observa, los productores de GMS indonesios pudieron aumentar sus volúmenes de ventas en el mercado de la Unión a pesar de la crisis financiera mundial. No hay, pues, motivos para suponer que la industria de la Unión se viera más afectada por la crisis financiera mundial que sus homólogos asiáticas. El argumento, por tanto, debe rechazarse. Sobre esta base se llegó a la conclusión de que los efectos de la crisis financiera no habían roto el nexo causal.
5.2.7. Las inversiones y los requisitos de seguridad normativos de la UE
(115)
Una parte interesada alegó que el perjuicio sufrido por la industria de la Unión se debió a las importantes inversiones hechas para cumplir las normas de seguridad aplicables en la Unión.
(116)
Sin embargo, la investigación reveló que las inversiones relacionadas con los requisitos de seguridad de la UE se mantuvieron bajas, en comparación con las restantes inversiones, a lo largo del período considerado. Una parte considerable de las inversiones realizadas por la industria de la Unión tenían fines de mantenimiento preventivo. El mayor aumento de las inversiones se produjo entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012. Este aumento se explica por el hecho de que la industria de la Unión, aún en proceso de recuperación del dumping anterior de las importaciones chinas, había tenido que diferir las inversiones para fines de mantenimiento preventivo hasta dejar atrás el período de pérdidas. Una vez que los derechos sobre las importaciones chinas empezaron a producir efectos en el mercado, la industria de la Unión pudo obtener de nuevo beneficios y volver a niveles de inversión normales. En los períodos siguientes las inversiones se mantuvieron en un nivel similar y siguieron destinadas principalmente a fines de mantenimiento. No hubo inversiones para aumento de la capacidad, que se mantuvo estable durante el período considerado. Sobre esta base, se llegó a la conclusión de que las inversiones de la industria de la Unión no habían roto el nexo causal.
5.2.8. Costes de las materias primas y otros costes
(117)
Varias partes interesadas alegaron que el perjuicio sufrido por la industria de la Unión había sido causado por el incremento significativo de los precios de las principales materias primas, a saber, azúcar industrial, amoniaco, sosa cáustica y ácido sulfúrico.
Azúcar industrial
(118)
El azúcar industrial es uno de los principales factores de coste del coste total de producción de la industria de la Unión. De hecho, tal como se describe en el considerando 81, durante el período considerado aumentó el coste unitario de producción de la industria de la Unión, incluido el coste del azúcar industrial. Según las estadísticas a disposición del público (9), el precio medio del azúcar industrial en la Unión, aunque mostró un ligero aumento desde el ejercicio 2010/2011 hasta mediados de 2012, se mantuvo por debajo del precio del mercado mundial. Posteriormente, tanto el precio del azúcar industrial de la Unión como el del mercado mundial del azúcar disminuyeron y se establecieron a un nivel similar. Por tanto, el argumento de que el aumento de los precios del azúcar fue una causa del perjuicio carece de fundamento y debe rechazarse.
Productos químicos
(119)
El coste del amoníaco, la sosa cáustica y el ácido sulfúrico para la industria de la Unión aumentó durante el período considerado, en línea con el precio internacional. El aumento, por consiguiente, no se limitó a la industria de la Unión, sino que afectó también a los operadores de terceros países. Por tal motivo, el aumento de los precios del amoniaco, la sosa cáustica y el ácido sulfúrico no puede considerarse como una causa del perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
Otros
(120)
Otra parte interesada alegó que la causa del perjuicio sufrido por la industria de la Unión eran los altos costes de la energía, de la mano de obra y del envasado. Aunque la investigación mostró un aumento real de estos factores de coste durante el período considerado (véanse los considerandos 81 y 83), la Comisión determinó también que la industria de la Unión no pudo reflejar, ni siquiera parcialmente, ese incremento de costes en sus precios de venta, debido a la presión sobre los precios ejercida por las importaciones indonesias. El aumento de costes de estos factores no puede considerarse, por tanto, como la causa del perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
5.3. Conclusión sobre la causalidad
(121)
El análisis precedente revela un aumento sustancial del volumen y de la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia entre el ejercicio 2010/2011 y el período de investigación y un descenso de los precios de importación durante el período considerado.
(122)
Este aumento de la cuota de mercado de las importaciones a bajo precio procedentes de Indonesia coincidió con una caída significativa de la cuota de mercado de la industria de la Unión y desencadenó, junto con la presión a la baja sobre los precios, pérdidas considerables para la industria de la Unión.
(123)
Por lo demás, el examen de los otros factores que podrían haber causado perjuicio a la industria de la Comunidad reveló que ninguno de ellos tuvo una repercusión negativa significativa.
(124)
Sobre la base de lo anterior, la Comisión concluyó en esta fase que el perjuicio importante para la industria de la Unión había sido causado por las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado y que los otros factores no habían roto el nexo causal.
(125)
La Comisión distinguió y separó los efectos de todos los factores conocidos sobre la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping. El efecto de las importaciones procedentes de China y de otros terceros países, de la evolución del consumo, del comportamiento de las exportaciones de la industria de la Unión, de supuestas ineficiencias de la industria de la Unión, de la crisis financiera, de las inversiones y los requisitos de seguridad normativos de la UE y del coste de las materias primas y otros costes sobre la evolución negativa de la industria de la Unión fue reducido.
6. INTERÉS DE LA UNIÓN
6.1. Observación preliminar
(126)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si podía concluir claramente que no redundaba en interés de la Unión la adopción de medidas en este caso, a pesar de la determinación del dumping causante del perjuicio. El análisis del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, en concreto el interés de la industria de la Unión, de los comerciantes, de los importadores, de los usuarios y de los proveedores de materias primas.
6.2. Interés de la industria de la Unión
(127)
La investigación determinó que la industria de la Unión había sufrido un perjuicio importante causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia. Mostraron tendencias negativas casi todos los indicadores de perjuicio, en particular el volumen de producción, el volumen de ventas, la cuota de mercado y el deterioro de la rentabilidad durante el período considerado. Se evidenció la misma tendencia a la baja en otros indicadores relacionados con el comportamiento financiero, como el flujo de caja y el rendimiento de las inversiones. Las existencias aumentaron durante el mismo período.
(128)
Tras la adopción de las medidas, se prevé que aumentarán los precios de importación y que la industria de la Unión se verá aliviada de la presión sobre los precios actualmente ejercida por las importaciones objeto de dumping. La industria de la Unión será así capaz de aumentar sus precios para reflejar los aumentos de costes y alcanzar gradualmente los niveles de rentabilidad. Se producirá también un efecto positivo sobre el volumen de producción y de ventas. En ausencia de medidas, la situación de la industria de la Unión se deterioraría muy probablemente aún más. Se producirían muy probablemente ulteriores pérdidas de volumen de ventas y de cuota de mercado, ya que continuaría la presión sobre los precios resultantes de las importaciones objeto de dumping seguirán y la industria de la Unión se vería obligado a mantener los bajos niveles de precios en la Unión. En tal supuesto, la industria de la Unión seguiría teniendo pérdidas significativas. No hay que excluir que, ante la reducción del volumen de ventas y de producción y las elevadas pérdidas, la industria de la Unión se viera obligada a abandonar la producción a medio plazo, con la consiguiente pérdida de empleo en la Unión. Con ello, la Unión pasaría además a depender de las importaciones procedentes de terceros países.
(129)
Por lo tanto, se concluyó provisionalmente en esta etapa que el establecimiento de derechos antidumping redundaría en beneficio de la industria de la Unión.
6.3. Interés de los importadores y comerciantes
(130)
Una vez publicado el anuncio de inicio, se presentaron catorce empresas. Se hizo un muestreo con tres importadores no vinculados y se les remitieron cuestionarios, a los que solo respondió uno. Se realizó en esa empresa una inspección in situ.
(131)
Las importaciones de GMS procedentes de Indonesia representaban menos del 15 % del volumen de negocios de ese importador. La Comisión consideró que, aunque la actividad relacionada con el GMS se viera afectada negativamente por el establecimiento de derechos antidumping, la empresa seguiría siendo en conjunto rentable.
(132)
Se dio a conocer asimismo durante la investigación un comerciante de la Unión implicado en la reventa de GMS dentro y fuera del mercado de la Unión. Compraba el GMS principalmente a la industria de la Unión, pero también a importadores de GMS de Indonesia y de otros terceros países. La actividad de este comerciante relacionada con el GMS era marginal dentro de su actividad total. Por tal motivo, se consideró que la repercusión de las medidas antidumping sobre su situación sería insignificante.
6.4. Interés de los usuarios
(133)
Los usuarios operan principalmente en el sector de los «alimentos y bebidas» y utilizan el GMS para la elaboración de mezclas de especias, sopas y alimentos preparados. También se utiliza en aplicaciones «no alimentarias» específicas, como la producción de detergentes.
(134)
Se presentaron y recibieron un cuestionario 33 empresas. Cinco de ellas cooperaron en la investigación al responder al cuestionario. De ellas, cuatro operaban en el sector de los «alimentos y bebidas» y una en sectores no alimentarios. Dos de las empresas que cooperaron, una del sector de «alimentos y bebidas» y otra del sector de fabricación de detergentes, fueron objeto de una inspección in situ.
Sector de alimentos y bebidas
(135)
La investigación mostró que, por término medio, el GMS representaba aproximadamente el 5 % del coste total de los productos que incluían esta sustancia fabricados por las empresas cooperantes que facilitaron los datos necesarios.
(136)
Dos de las empresas cooperantes adquirían el GMS principalmente a la industria de la Unión y no lo importaban, o lo importaban en pequeñas cantidades, de Indonesia. En ambas, la actividad relacionada con los productos que incluían GMS representaba aproximadamente un tercio de su actividad total. Durante el período de investigación, se constató que eran rentables. A la vista de tales resultados, es probable que las medidas propuestas contra Indonesia tengan una repercusión limitada en esas empresas.
(137)
Las otras dos empresas compraban cantidades mayores de GMS a Indonesia, pero su actividad relacionada con esta sustancia era relativamente insignificante dentro de su actividad general. Por otra parte, sobre la base de la información facilitada, ambas eran rentables durante el período de investigación. Es improbable, por tanto, que cualquier medida adoptada contra el GMS originario de Indonesia tenga una repercusión significativa en ellas.
Sector no alimentario
(138)
Una de las empresas cooperantes utilizaba el GMS para fabricar detergentes. El GMS representaba entre el 15 % y el 20 % de su coste de producción de esos productos. Durante el período de investigación, la empresa compró el GMS principalmente a la industria de la Unión, aunque también lo importó de Indonesia y en menor grado de Corea. Solo una pequeña parte de su actividad estaba dedicada a productos que incluyeran GMS dentro de su actividad total, que además se constató que dio márgenes de beneficio positivos entre el 5 % y el 10 % durante el período de investigación.
(139)
Sobre esta base, aunque no se excluye que esta empresa pueda verse afectada negativamente por el establecimiento de medidas contra Indonesia, la disponibilidad de otras fuentes de suministro y la situación rentable de la actividad en la que se utiliza GMS indican que la posible repercusión de las medidas sobre esta empresa sería limitada.
(140)
La misma parte interesada alegó que, ante la prohibición reglamentaria del uso de fosfatos y otros compuestos de fósforo en la UE (10), es probable que aumente el uso de GMS para sustituir a esas sustancias en la producción de detergentes. Por lo tanto, se prevé un aumento considerable de la demanda de GMS en la Unión y cualquier derecho antidumping sobre las importaciones de GMS sería perjudicial para el desarrollo de este nuevo mercado.
(141)
Sin embargo, en esta fase es difícil predecir cómo influirá el nuevo marco jurídico en el mercado de la Unión y si fomentará, y en qué medida, la producción de detergentes basados en GMS, con el consiguiente efecto sobre la demanda de esta sustancia en la Unión. La parte interesada tampoco aportó ninguna prueba del mayor o menor efecto perjudicial de un derecho antidumping. A este respecto, hay que señalar que el objetivo de un derecho antidumping es restablecer la igualdad de condiciones en el mercado de la Unión. Por lo tanto, las importaciones indonesias deben seguir abasteciendo el mercado de la Unión, si bien a precios justos. La investigación reveló además la existencia de varias fuentes alternativas de suministro, como Brasil, Vietnam y Corea.
(142)
En cualquier caso, a la vista de los resultados de la investigación, aunque hubieran de importarse de Indonesia la totalidad de las necesidades de GMS de la empresa en cuestión, la rentabilidad de su actividad asociada al GMS seguiría siendo positiva. La hipótesis peor no contempla la posibilidad de pasar el derecho antidumping, al menos en parte, a los clientes finales.
6.5. Interés de los proveedores
(143)
Se presentaron y contestaron al cuestionario cuatro proveedores de materias primas de la Unión. Sus ventas de esas materias a la industria de la Unión representaban únicamente una pequeña parte de su volumen de negocios total. Por consiguiente, la ausencia de medidas no afectaría a la situación de los proveedores.
6.6. Otros argumentos
(144)
Varias partes interesadas alegaron que la industria de la Unión ocupa una posición dominante en el mercado de la Unión y señalaron que el establecimiento de medidas antidumping sobre las importaciones procedentes de Indonesia reforzaría esa posición, lo que no redundaría en interés de la Unión.
(145)
La investigación demostró claramente que el único productor de la Unión era incapaz de mantener su volumen de ventas en la UE, al haber perdido cuota de mercado ante las importaciones procedentes de Indonesia. Por otra parte, la industria de la Unión no era capaz de aumentar sus niveles de precios en línea con el aumento de los costes de las materias primas, dada la presión sobre los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia y las importantes disminuciones sufridas en el período de investigación. La Comisión señaló asimismo que existe una competencia de importaciones procedentes de otros terceros países, que se benefician del libre acceso al mercado de la Unión. Sobre esta base, no hay pruebas suficientes de una posición supuestamente dominante de la industria de la Unión y ha de rechazarse el argumento.
(146)
Algunas partes interesadas alegaron además que no habría una alternativa a las importaciones de Indonesia, al ser demasiado elevados los niveles de precios de las importaciones procedentes de otros terceros países.
(147)
Se recuerda que en el ejercicio 2010/2011 la cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países fue importante. Las importaciones de terceros países también sufrieron la presión sobre los precios ejercidas por las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia y sufrieron ante estas importantes reducciones del volumen de ventas y de las cuotas de mercado. El establecimiento de derechos antidumping contra las importaciones de GMS originario de Indonesia debería permitir a otros terceros países, como Brasil, Corea y Vietnam, recuperar cuotas de mercado perdidas en la Unión. En lo que se refiere a los precios, el objetivo de las medidas antidumping debería ser establecer unas reglas de juego equitativas en la Unión, reconduciendo las importaciones en la Unión a niveles de precios razonable. La investigación indicó que no se prevé que el establecimiento de derechos antidumping tenga un efecto significativo en la situación de la industria «aguas abajo». Hay que rechazar, por consiguiente, la alegación de la inexistencia de fuentes de suministro alternativas.
6.7. Conclusión sobre el interés de la Unión
(148)
Sobre la base de lo anterior, la Comisión determinó que en esta etapa de la investigación no había ninguna razón convincente para llegar a la conclusión de que no redunda en interés de la Unión el establecimiento de medidas provisionales sobre las importaciones de GMS originario de Indonesia.
7. MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
(149)
Sobre la base de las conclusiones alcanzadas por la Comisión sobre el dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, deberían establecerse medidas provisionales para evitar un perjuicio adicional causado a la industria de la Unión por las importaciones objeto de dumping.
7.1. Nivel de eliminación del perjuicio (margen del perjuicio)
(150)
Para determinar el nivel de las medidas, la Comisión determinó en primer lugar el importe de los derechos necesarios para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(151)
El perjuicio se eliminará si la industria de la Unión puede cubrir sus costes de producción y obtener con las ventas del producto similar en el mercado de la Unión el beneficio antes de impuestos que pueda lograr razonablemente una industria de este tipo en condiciones normales de competencia, a saber, en ausencia de importaciones objeto de dumping. Como la Comisión concluyó que las importaciones objeto de dumping solamente empezaron a producir efectos durante el tercer año del período considerado, el margen de beneficio se determinó por referencia a los dos primeros años de ese período, en los que no había importaciones objeto de dumping. La Comisión consideró apropiado utilizar el margen de beneficio medio ponderado, tal como se establece en el considerando 89. Se estableció un margen de beneficio entre el 5 % y el 15 %. No puede divulgarse un margen de beneficio más preciso, por razones de confidencialidad. Sobre esta base, la Comisión calculó un precio del producto similar para la industria de la Unión añadiendo el margen de beneficio así calculado al coste de producción de la industria de la Unión durante el período de investigación. A continuación determinó el nivel de eliminación del perjuicio sobre la base de una comparación del precio medio ponderado de importación de los productores exportadores cooperantes en Indonesia, según lo establecido en los cálculos de la subcotización de precios, con el precio medio ponderado no causante de perjuicio del producto similar vendido por la industria de la Unión en el mercado comunitario durante el período de investigación. Las posibles diferencias resultantes de esta comparación se expresaron después en porcentaje de los precios de importación cif medios ponderados. Los márgenes de perjuicio calculados con beneficios del 5 % y del 15 %, respectivamente, se recogen en el cuadro del considerando 154.
(152)
Según se menciona en el considerando 64, un productor exportador alegó que los niveles de pureza del GMS importado en la Unión y del producido y vendido por la industria de la Unión en el mercado de la Unión pueden ser diferentes y exigen, por consiguiente, el ajuste apropiado. Por las razones expuestas en ese considerando, no está justificado el ajuste y ha de rechazarse esta alegación.
7.2. Medidas provisionales
(153)
Deben establecerse medidas antidumping provisionales sobre las importaciones de GMS originario de Indonesia, de conformidad con la regla de aplicación del derecho más bajo prevista en el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base. La Comisión comparó los márgenes de perjuicio y los márgenes de dumping. El importe de los derechos debe fijarse a nivel del más bajo de esos dos márgenes.
(154)
Sobre esta base, los tipos de los derechos antidumping provisionales, expresados en relación con el precio del producto no despachado de aduana en la frontera de la Unión, deben ser los siguientes:
(en %)
País
Empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Derecho antidumping provisional
Indonesia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonesia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonesia
Las otras empresas
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Los tipos del derecho antidumping especificados en el presente Reglamento en relación con las distintas empresas se han establecido a partir de las conclusiones de esta investigación. Por tanto, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a esas empresas. Esos tipos del derecho se aplican exclusivamente a las importaciones del producto afectado originario del país afectado y producido por las entidades jurídicas designadas. El producto afectado importado producido por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las empresas mencionadas específicamente, estará sujeto al tipo del derecho aplicable a «las otras empresas». No estará sujeto a ninguno de los tipos del derecho antidumping individuales.
(156)
Cualquier empresa podrá solicitar la aplicación de tales tipos del derecho antidumping individuales si cambia el nombre de su entidad o establece una nueva entidad de producción o de ventas. La solicitud deberá dirigirse a la Comisión (11). La solicitud deberá contener toda la información pertinente, incluyendo: la modificación de las actividades de la empresa asociadas a la producción, y las ventas interiores y de exportación asociadas, por ejemplo, al cambio de nombre o al cambio en las entidades de producción y de venta. La Comisión mantendrá actualizada la lista de empresas con los tipos de derechos antidumping individuales, si está justificado.
(157)
Con objeto de reducir al mínimo el riesgo de elusión debido a las altas diferencias en los tipos de derechos, deben adoptarse medidas especiales para garantizar la aplicación de los tipos de derechos antidumping individuales. Las empresas a las que se impongan tipos de derechos antidumping individuales deberán presentar una factura comercial válida a las autoridades aduaneras de los Estados miembros. La factura deberá ajustarse a los requisitos establecidos en el anexo. Las importaciones no acompañadas de dicha factura estarán sujetas al tipo de derecho antidumping aplicable a «las otras empresas».
(158)
Para garantizar un cumplimiento adecuado de los derechos antidumping, el tipo del derecho antidumping para las otras empresas se aplicará no solo a los productores exportadores que no cooperaron en esta investigación, sino también a los productores que no hicieron exportaciones a la Unión durante el período de investigación.
8. DISPOSICIONES FINALES
(159)
En beneficio de una buena gestión, la Comisión invitará a las partes interesadas a presentar observaciones por escrito o a solicitar una audiencia con la Comisión o el Consejero Auditor de la Dirección General de Comercio en un plazo fijo.
(160)
Las conclusiones relativas al establecimiento de derechos formuladas a los efectos del presente Reglamento son provisionales y pueden tener que reconsiderarse para fijar cualquier medida definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de glutamato monosódico, clasificado actualmente en el código CN ex 2922 42 00 (código TARIC 2922420010), originario de Indonesia.
2. Los tipos del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas indicadas a continuación serán los siguientes:
Empresa
Derecho antidumping provisional
(%)
Código TARIC adicional
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Las otras empresas
28,4
B999
3. La aplicación de los tipos de derecho individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo. En caso de que no se presente esta factura, será aplicable el derecho calculado para las otras empresas.
4. El despacho a libre práctica en la Unión del producto mencionado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
5. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. En un plazo de 25 días a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento, las partes interesadas podrán:
a)
solicitar la publicación de los hechos y consideraciones esenciales sobre cuya base se ha adoptado el presente Reglamento;
b)
presentar sus observaciones por escrito a la Comisión, y
c)
solicitar una audiencia con la Comisión o con el Consejero Auditor de la Dirección General de Comercio.
2. En un plazo de 25 días a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento, las partes contempladas en el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009 podrán presentar observaciones sobre la aplicación de las medidas provisionales.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 se aplicará durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 20 de agosto de 2014.