PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 1346/2014 DE LA COMISIÓN
de 17 de diciembre de 2014
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ácido sulfanílico originario de la República Popular China y se deroga el derecho definitivo antidumping sobre las importaciones de ácido sulfanílico originario de la India tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, sobre la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9 y su artículo 11, apartado 2,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
En julio de 2002, mediante el Reglamento (CE) no 1339/2002 (2), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo del 21 % sobre las importaciones de ácido sulfanílico originarias de la República Popular China («la RPC») y un derecho antidumping definitivo del 18,3 % sobre las importaciones de ácido sulfanílico originarias de la India («la investigación original»).
(2)
Mediante el Reglamento (CE) no 1338/2002 (3), el Consejo estableció un derecho compensatorio definitivo del 7,1 % sobre las importaciones de ácido sulfanílico originarias de la India.
(3)
Mediante la Decisión 2002/611/CE (4), la Comisión aceptó un compromiso relativo a los precios por lo que se refiere a ambas medidas: las medidas antidumping y las medidas antisubvención sobre las importaciones procedentes de la India ofrecido por uno de los productores exportadores de la India, a saber, Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd («Kokan»).
(4)
En febrero de 2004, tras una nueva investigación antiabsorción, mediante el Reglamento (CE) no 236/2004 (5) el Consejo aumentó el tipo del derecho antidumping definitivo aplicable a las importaciones de ácido sulfanílico originarias de la RPC del 21 % al 33,7 %.
(5)
En marzo de 2004, mediante su Decisión 2004/255/CE (6), la Comisión derogó la Decisión 2002/611/CE a raíz de la revocación voluntaria del compromiso por Kokan.
(6)
Mediante la Decisión 2006/37/CE (7), la Comisión aceptó un nuevo compromiso relativo a los precios, tanto en lo que respecta a las medidas antidumping como a las medidas antisubvención sobre las importaciones procedentes de la India ofrecido por Kokan. El Reglamento (CE) no 123/2006 del Consejo (8) modificó en consecuencia los Reglamentos (CE) no 1338/2002 y (CE) no 1339/2002.
(7)
Mediante el Reglamento (CE) no 1000/2008 (9), el Consejo estableció derechos antidumping sobre las importaciones de ácido sulfanílico originarias de la RPC y de la India tras una reconsideración por expiración de las medidas. Mediante el Reglamento (CE) no 1010/2008 (10), el Consejo estableció un derecho compensatorio definitivo sobre las importaciones de ácido sulfanílico originarias de la India y modificó la cuantía de los derechos antidumping sobre las importaciones de ácido sulfanílico de la India tras una reconsideración por expiración y una reconsideración provisional.
2. Solicitud de reconsideración por expiración
(8)
Tras la publicación de un anuncio sobre la próxima expiración (11) de las medidas antidumping vigentes sobre las importaciones procedentes de la RPC y de la India, el 1 de julio de 2013 la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009. La solicitud fue presentada por CUF - Químicos Industriais («el solicitante»), único productor de ácido sulfanílico de la Unión, de modo que representa el 100 % de la producción de la Unión.
(9)
La petición se basaba en el argumento de que probablemente la expiración de las medidas acarrearía una continuación del dumping y la reaparición del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Inicio de una reconsideración por expiración
(10)
Tras determinar, previa consulta al Comité consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, el 16 de octubre de 2013 la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea (12) («el anuncio de inicio»).
4. Investigación paralela
(11)
Mediante un anuncio de inicio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea el 16 de octubre de 2013 (13) la Comisión también inició una investigación de reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento (CE) no 597/2009 del Consejo (14), relativas a las importaciones de ácido sulfanílico originario, entre otros países, de la India.
5. Investigación
5.1. Período de investigación de reconsideración y período considerado
(12)
La investigación de la continuación o reaparición del dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2012 y el 30 de septiembre de 2013 («el período de investigación de reconsideración» o «el PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio cubrió el período comprendido entre el 1 de enero de 2010 y el final del período de investigación de reconsideración, el 30 de septiembre de 2013 («el período considerado»).
5.2. Partes interesadas
(13)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración al solicitante, a los productores exportadores de la RPC y de la India, a los importadores, a los usuarios notoriamente afectados y a los representantes de los países exportadores Se ofreció a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer por escrito sus puntos de vista y de solicitar ser oídas en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(14)
Se concedió una audiencia al único productor de la Unión, ya que ninguna otra parte interesada lo solicitó.
5.3. Muestreo
(15)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores exportadores de la RPC y de la India y de importadores no vinculados de la Unión, en el anuncio de inicio se previó un muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a las partes mencionadas que se dieran a conocer a la Comisión en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(16)
La Comisión recibió respuestas al formulario de muestreo por parte de dos productores exportadores indios y ninguna respuesta por parte de los productores exportadores chinos. Por consiguiente, no se recurrió al muestreo.
(17)
Un importador no vinculado respondió al formulario de muestreo, pero no importó el producto en cuestión de los países afectados ni respondió al cuestionario. Por consiguiente, no se recurrió al muestreo.
(18)
Puesto que solamente existe un productor de la Unión, el muestreo no se aplicó a los productores de la Unión.
5.4. Investigación
(19)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y del consiguiente perjuicio, así como para determinar el interés de la Unión. La Comisión envió cuestionarios al único productor de la Unión, a los dos productores exportadores de la India, a los importadores conocidos y a los usuarios de la Unión.
(20)
De los dos productores exportadores indios, solo uno (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) presentó una respuesta completa. Este productor indio representaba una parte importante del total de las exportaciones de la India a la Unión durante el período de investigación de reconsideración.
(21)
Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productor de la Unión:
-
CUF - Químicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Productor exportador y productor de un país análogo:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, India
c)
Usuarios de la Unión:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Alemania
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, SL, Rubí, España.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(22)
El producto afectado es el ácido sulfanílico actualmente clasificado en el código NC ex 2921 42 00 (código TARIC 2921420060). Existen dos grados de ácido sulfanílico en función de su pureza: un grado técnico y un grado purificado. Además, en ocasiones el grado purificado se comercializa en forma de sal de ácido sulfanílico. El ácido sulfanílico se utiliza como materia prima en la producción de blanqueadores ópticos, aditivos del hormigón, colorantes alimentarios y tintes especiales. También se constató una utilización limitada por parte de la industria farmacéutica. Si bien no se cuestiona que ambos grados tengan las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas y, por consiguiente, que se consideren como un único producto, es importante señalar que en la práctica la intercambiabilidad es limitada. En particular, los usuarios que confían en el ácido sulfanílico de grado purificado solo pueden utilizar el grado técnico si pueden purificarlo más ellos mismos. Los usuarios que necesitan o prefieren el ácido sulfanílico de grado técnico podrían, en teoría, utilizar el grado purificado, si bien, dada la diferencia de precio (20 %-25 %), en el plano económico esta solución no es viable.
(23)
El ácido sulfanílico es un producto básico puro y sus características físicas, químicas y técnicas básicas son idénticas, independientemente del país de origen. Se ha comprobado que el producto afectado y los productos manufacturados y vendidos por los productores exportadores de los países afectados en su mercado nacional y a terceros países, así como los fabricados y vendidos por el productor de la Unión en el mercado de la Unión tienen las mismas características físicas y químicas básicas, y esencialmente, las mismas aplicaciones, de modo que se consideran productos similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
(24)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó si seguía habiendo dumping en ese momento y si era probable que el dumping continuara o reapareciese tras una posible expiración de las medidas en vigor sobre determinadas importaciones procedentes de la RPC y de la India.
1. Observaciones preliminares
1.1. La RPC
(25)
Al inicio de la reconsideración por expiración, la Comisión se puso en contacto con 39 productores exportadores chinos conocidos y con las autoridades chinas. Ninguno de esos productores se dio a conocer ni cooperó.
(26)
La Comisión informó a las autoridades chinas y a los productores exportadores afectados de su intención de utilizar los mejores datos disponibles para sus conclusiones sobre la base del artículo 18 del Reglamento de base. Las partes no presentaron ningún comentario a este respecto.
(27)
Por consiguiente, las conclusiones sobre el dumping y sobre la probabilidad de reaparición del dumping debieron basarse en los datos disponibles, es decir, la información presentada por el solicitante, en particular la información que figura en la solicitud de reconsideración, y los datos de Eurostat.
(28)
Durante el período de investigación de reconsideración en la Unión solo se importó una pequeña cantidad del producto afectado procedente de la RPC.
1.2. India
(29)
Al inicio de la reconsideración por expiración, la Comisión se puso en contacto con 25 productores exportadores indios conocidos, de los cuales solo uno, a saber, Kokan, respondió al cuestionario y cooperó en la investigación. La empresa representaba a la mayoría de las exportaciones de la India a la Unión durante el período de investigación de reconsideración.
(30)
Durante el período considerado, este productor exportador operó al amparo de un compromiso relativo a los precios, aceptado por la Comisión, que, según se comprobó, había sido respetado.
2. Dumping
2.1. La RPC
2.1.1. País análogo
(31)
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal se determinó sobre la base del precio o el valor calculado obtenido en un tercer país de economía de mercado adecuado («el país análogo»).
(32)
En la investigación original se utilizó la India como país análogo a efectos de establecer el valor normal con respecto a la RPC. En el anuncio de inicio la India figuraba como país análogo y se invitó a las partes interesadas a que presentaran sus observaciones acerca de la elección. No se recibió ningún comentario y no había indicios de que la India no fuera una opción adecuada. La industria de la Unión propuso a EE. UU. como país análogo en la solicitud de reconsideración; sin embargo, dado que solo había un único productor de EE. UU. y al estar el mercado de EE. UU. protegido por derechos antidumping y compensatorios sobre las importaciones de ácido sulfanílico procedentes de China y de la India desde hacía más de veinte años, esta propuesta se rechazó. Por lo tanto, en esta investigación también se seleccionó a la India como país análogo.
(33)
Por tanto, se utilizaron los datos del productor exportador indio que cooperó.
2.1.2. Valor normal
(34)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal se estableció sobre la base de información verificada recibida del productor en el país análogo. Las ventas interiores se utilizaron como base para determinar el valor normal (véanse los considerandos 42 a 47).
2.1.3. Precio de exportación
(35)
En vista de la falta de cooperación de los productores exportadores chinos y, por lo tanto, de la ausencia de información específica sobre los precios chinos, el precio de exportación se determinó sobre la base de los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base y, a tal fin, se utilizaron fuentes estadísticas (Eurostat). Se considera que esta fuente de información sigue muy de cerca a los precios reales cobrados por los exportadores chinos a clientes de la Unión.
2.1.4. Comparación
(36)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando el precio franco fábrica.
(37)
De conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, cuando fue necesario, el precio de exportación se tuvo debidamente en cuenta, en forma de ajustes. Con objeto de expresar el precio de exportación a nivel franco fábrica, y sobre la base de la información presentada en la solicitud de reconsideración, la Comisión ajustó el precio cif basado en datos de Eurostat para los costes de flete, seguros, manipulación y costes de créditos. Esos ajustes representaron entre un 5 % y un 10 % del precio cif.
2.1.5. Dumping
(38)
De acuerdo con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media ponderada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación.
(39)
Dada la falta de cooperación de los exportadores chinos, no se dispone de ninguna información relativa a la combinación de productos de importación. Sin embargo, dada la falta de información sobre las cantidades de las importaciones de ácido sulfanílico purificado y técnico, se consideró que, aunque se presuponga que todas las importaciones eran de ácido sulfanílico purificado, que, por término medio, es un 20 % más caro que el de grado técnico, los precios de importación de Eurostat se hallaban en un nivel que, en comparación con los valores normales del país análogo, no mostraron que existiera dumping.
(40)
Por otra parte, como se menciona en el considerando 28, el volumen de las importaciones procedentes de China era muy bajo durante el PIR. Por lo general, en las industrias en cuestión se admite que los traslados ad hoc de pequeñas cantidades de ácido sulfanílico tienen precios unitarios mucho más elevados que pedidos normales más importantes, lo cual puede explicar el elevado nivel de precios de importación comunicados por Eurostat.
(41)
Por lo tanto, si bien de las cifras disponibles se desprende la existencia de un dumping negativo, tal conclusión puede ser de importancia limitada debido al bajo nivel de las cantidades importadas y a la falta de información sobre la combinación de productos importados, que es importante dada la significativa diferencia de precio entre el grado purificado y el grado técnico.
2.2. India
2.2.1. Valor normal
(42)
Las ventas en el mercado interno efectuadas por el único productor exportador que cooperó para cada tipo de producto afectado se habían vendido en cantidades representativas y se realizaron en el curso de operaciones comerciales normales a tenor de lo dispuesto en el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base.
(43)
Para cada tipo de producto, se estableció la proporción de ventas rentables para clientes independientes realizadas en el mercado interior durante el período de investigación de reconsideración.
(44)
Todas las ventas interiores se realizaron a un precio de venta neto igual o superior al coste de producción calculado, de modo que las ventas interiores rentables representaban más del 80 % del volumen total de las ventas de cada tipo de producto. Por tanto, para cada uno de los tipos de producto, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interno, calculado como media ponderada de los precios de todas las ventas interiores de ese tipo realizadas durante el período de investigación de reconsideración.
(45)
El solicitante alegó que la presión de las importaciones chinas que se introducen en el mercado indio distorsionaron los precios interiores indios y, por tanto, la determinación del valor normal.
(46)
Como se ha señalado en el considerando 44, las ventas nacionales rentables representaban más del 80 % del volumen total de las ventas de cada tipo de producto y, por tanto, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior. En cualquier caso, con independencia de si las importaciones chinas ejercieron una presión a la baja en el mercado interior de la India, el valor normal se determina de tal manera que esa presión no afectaría a la evaluación. En efecto, si el 80 % o menos de las ventas de un tipo particular de producto fueran rentables, la determinación del valor normal se basaría únicamente en esas ventas rentables. Por otra parte, si todas las ventas de un tipo concreto de producto fueran deficitarias, el valor normal debería basarse en el coste total de producción más un margen de beneficio razonable.
(47)
Por lo tanto, la Comisión considera que la alegación del solicitante carece de pertinencia en relación con el cálculo del valor normal.
2.2.2. Precio de exportación
(48)
El producto en cuestión se exportó a clientes independientes de la Unión y el precio de exportación se determinó de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, es decir, con arreglo a los precios de exportación realmente pagados o pagaderos.
(49)
El solicitante alegó que existe una contradicción entre la evolución del precio del benceno y la evolución de los precios de las exportaciones indias a la Unión. En su opinión, esto es aún más destacable, ya que señaló que el compromiso de precio mínimo aceptado por la Comisión fue indizado sobre la base de la evolución de los precios del benceno. El solicitante alegó asimismo que, debido a ese compromiso de precios, los precios de exportación del principal productor exportador indio no eran representativos.
(50)
La Comisión constató que el benceno como materia prima para la producción de la anilina, que es la materia prima principal del ácido sulfanílico, no puede representar más del 50 % al 60 % del coste de producción del producto afectado. Por otra parte, la cláusula de indización del compromiso de precios limita el efecto de la evolución del precio del benceno sobre el precio mínimo. Por último, el cumplimiento del compromiso de precio mínimo se verificó sobre el terreno y se comprobó que los niveles de precios de exportación eran sistemáticamente muy superiores a los precios mínimos previstos en el compromiso, lo cual limitó, pues, su impacto.
(51)
El solicitante alegó asimismo que, para la exportación a la Unión, con toda probabilidad los productores exportadores indios habían recurrido a envíos de pequeñas cantidades, lo cual dio lugar a precios al contado elevados y, por tanto, hizo aumentar artificialmente el nivel de los precios de exportación.
(52)
La investigación no reveló que el principal productor exportador indio, Kokan, realizara ninguna venta de ese tipo. Se constató asimismo que la gran mayoría (más del 99 %) de las ventas de la India a la Unión tampoco podían considerarse como ventas al contado.
(53)
A la luz de las anteriores constataciones, han de rechazarse las alegaciones formuladas por el solicitante en relación con la falta de representatividad de los precios de exportación indios a la Unión.
2.2.3. Comparación
(54)
El valor normal y los precios de exportación se compararon utilizando los precios franco fábrica. A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(55)
Sobre esa base, se hicieron ajustes para tener en cuenta el transporte y los seguros, el mantenimiento, la carga y los costes accesorios, los costes de embalaje, los costes de crédito, los descuentos y las comisiones, cuando se demostró que habían afectado a la comparabilidad de los precios. Esta adaptación asciende a entre un 6 % y un 10 % del precio cif en la frontera de la Unión.
2.2.4. Dumping
(56)
Tal como se establece en el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, el valor normal medio ponderado establecido para el producto similar se comparó con el precio de exportación medio ponderado del producto afectado.
(57)
Sobre esta base, el margen de dumping calculado para el productor exportador que cooperó fue negativo. Por tanto, no hubo dumping durante el PIR.
(58)
El solicitante alegó que la conclusión relativa a la inexistencia de dumping en el nivel de los principales productores exportadores no puede ampliarse a los otros productores exportadores de la India, dado que sus precios de exportación están basados en un compromiso de precios mínimos de importación.
(59)
Sin embargo, los precios de exportación del principal productor exportador de la India se fijaron a unos niveles considerablemente superiores a los precios fijados en su compromiso. Por otra parte, se constató que el nivel de precios de exportación de los demás productores indios, según Eurostat, era considerablemente más elevado que los precios de exportación del principal productor exportador. Por último, la investigación puso de manifiesto que los precios de venta de exportación a terceros países aplicados por el productor exportador que cooperó, que no estaban sujetos a compromiso ni a derechos antidumping, se hallaban en un nivel similar al de las ventas de exportación a la Unión, de modo que no eran objeto de dumping. Por consiguiente, la Comisión concluye que los precios de exportación indios se fijaron independientemente del compromiso relativo a los precios y con arreglo a las condiciones de mercado.
(60)
Por tanto, se rechazó la alegación del solicitante de que debería haberse constatado el dumping para los demás productores exportadores de la India.
3. Probabilidad de reaparición del dumping
3.1. Observaciones preliminares
(61)
En Estados Unidos, desde 1992 se aplican medidas antidumping a las importaciones de ácido sulfanílico originarias de la India y de la RPC, y medidas compensatorias a las originarias de la India. En 2011, el Departamento de Comercio estadounidense prorrogó los derechos compensatorios vigentes sobre las importaciones procedentes de la India (establecidos en un 43,7 %) y las medidas antidumping en vigor sobre las importaciones procedentes de la India y de la República Popular China (que van del 19,1 % al 114,8 %). En la práctica, el nivel de las medidas cerró el mercado estadounidense a las importaciones indias y chinas.
3.2. La RPC
(62)
La capacidad de producción disponible en la RPC se calculó sobre la base de los datos proporcionados por el productor de la Unión y por el único productor estadounidense, a saber, Nation Ford Chemical Company (en lo sucesivo, «NFC»), en la reconsideración por expiración de las medidas de EE. UU. en relación con las medidas antidumping sobre el ácido sulfanílico originario de China (USITC, publicación 4270).
(63)
NFC indicó que las capacidades instaladas en la RPC permitirían producir 65 500 toneladas de ácido sulfanílico cada año, lo cual está en consonancia con la estimación del solicitante, que afirmó, basándose en un estudio preparado por la industria china, que la capacidad disponible en China se situaba en una franja comprendida entre 65 500 y 82 000 toneladas. La capacidad disponible se estimó en un 20 %, lo que representaría entre 13 100 y 16 400 toneladas. Esto es más del doble que el nivel del consumo de la Unión durante el período de investigación de reconsideración.
(64)
El solicitante alegó asimismo que los exportadores chinos también habían conseguido introducirse en el mercado indio y justificó esta alegación presentando datos estadísticos elaborados a partir de la base de datos de importación/exportación de la Administración de la India. Los datos muestran un aumento importante de las importaciones chinas de ácido sulfanílico purificado en la India durante el PIR en comparación con períodos anteriores a precios que subcotizaban los precios de venta del ácido sulfanílico de grado purificado en el mercado nacional del productor indio que cooperó. Dado que el valor normal del ácido sulfanílico de grado purificado se determinó teniendo debidamente en cuenta los costes de transporte y de seguro, sobre la base de las ventas interiores de ese mismo producto efectuadas en cantidades representativas por el único productor indio que cooperó, a saber, desde 92 500 INR a 112 500 INR (franja utilizada por motivos de confidencialidad), los datos confirman que las importaciones chinas invadieron el mercado indio a precios objeto de dumping, que van desde 82 500 INR a 92 500 INR (franja utilizada por motivos de confidencialidad). El dumping observado en lo que respecta a las importaciones en el mercado indio se tuvo en cuenta en la evaluación del comportamiento de los productores exportadores chinos en caso de que las medidas vigentes dejaran de tener efecto.
(65)
Habida cuenta de la importante capacidad disponible en China y de la información sobre su política de precios en un tercer mercado, no protegido por las medidas de defensa comercial, existe la probabilidad de reaparición del dumping, si se permite que las medidas dejen de tener efecto.
3.3. India
(66)
La capacidad total disponible en la India también se calculó sobre la base de los datos facilitados por NFC y por el único productor de la Unión.
(67)
El solicitante estimó la capacidad total de la India en torno a las 13 500 toneladas, de las cuales 2 700 toneladas pueden considerarse capacidad excedentaria. Estas cifras están plenamente en consonancia con los datos facilitados por el único productor estadounidense NFC en la investigación de EE. UU.
(68)
El solicitante alegó que una capacidad excedentaria de 2 700 toneladas es una amenaza para sus ventas, ya que representa una parte considerable del consumo de la Unión; esta capacidad excedentaria adicional probablemente aumentará como consecuencia de la presencia cada vez mayor de productos chinos en el mercado indio y que, por lo tanto, los incentivos a la exportación seguirán aumentando.
(69)
A este respecto, la Comisión señala que el principal productor y exportador indio conocido de ácido sulfanílico desistió de su estatus de unidad orientada a la exportación (EOU) en 2013, ya que la empresa tenía intención de aumentar sus ventas en su mercado interior. Estas ventas resultaron considerablemente limitadas por las condiciones del sistema EOU. La empresa confirmó que, a pesar del aumento de las importaciones procedentes de China, no percibía una presión significativa de los competidores chinos en lo concerniente al ácido sulfanílico de grado técnico (que es el producto que más interesa a Kokan) y que, según su evaluación, el mercado indio tenía buenas perspectivas de desarrollo. Por lo tanto, no existen razones para suponer que la capacidad excedentaria de los productores indios vaya a desviarse a la UE debido a una supuesta presión china en el mercado indio.
(70)
A pesar de esta estimación de la capacidad excedentaria india, no parece probable una reaparición del dumping, ya que ni las exportaciones a la Unión ni a terceros países eran objeto de dumping.
(71)
La investigación no puso de manifiesto que el productor exportador que cooperó hubiera aplicado una política de precios diferente en las ventas a terceros países que en las ventas de exportación a la Unión. Los precios de exportación a terceros países, que se realizaron en cantidades significativas, se situaban en un nivel comparable a los precios de venta de la industria de la Unión a clientes no vinculados.
(72)
En sus observaciones tras la comunicación de la información, el solicitante presentó nuevos datos estadísticos sobre esta base y alegó que las exportaciones indias a Turquía estaban siendo objeto de dumping.
(73)
La Comisión encontró y examinó un volumen similar de exportaciones indias a Turquía y pudo determinar que correspondían al productor exportador que cooperó. Por lo tanto, la Comisión pudo basar sus cálculos en los datos más precisos y detallados, tanto por lo que se refiere a la mezcla de productos como al nivel de los precios. La Comisión confirma que el volumen exportado no fue objeto de dumping.
3.4. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(74)
Por lo que se refiere a la RPC, dada la falta de cooperación y, por tanto, de datos específicos relativos a la capacidad excedentaria en China y a la política en materia de precios en terceros países, las conclusiones se formularon sobre la base de los datos disponibles.
(75)
Dado que los datos disponibles parecen indicar la existencia de una importante capacidad excedentaria en China y de prácticas de dumping en los mercados de terceros países, además de unos niveles de precios atractivos practicados en el mercado de la Unión, se estima que existe la probabilidad de reaparición del dumping.
(76)
Sin embargo, en el caso de la India no se determinó la probabilidad de reaparición del dumping, debido a la inexistencia de este durante el período de investigación de reconsideración, a una capacidad excedentaria muy inferior a la existente en China y al elevado nivel de los precios a la exportación a la Unión y al resto del mundo.
D. PROBABILIDAD DE UNA CONTINUACIÓN O DE UNA REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
1. Producción de la Unión y definición de la industria de la Unión
(77)
Durante el período de investigación de reconsideración, el producto similar fue fabricado en la Unión por un único productor de la Unión, que representa, por tanto, el 100 % de la producción de la Unión y constituye la industria de la Unión a efectos del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
2. Consumo de la Unión
(78)
El consumo de la Unión se estableció sobre la base de lo siguiente:
-
el volumen de ventas del producto similar por la industria de la Unión en el mercado de la Unión,
-
el volumen de las importaciones de ácido sulfanílico (nivel de TARIC) en el mercado de la Unión notificadas por Eurostat.
(79)
Teniendo en cuenta que la industria de la Unión consiste en un único productor y que solo hay un productor exportador estadounidense, con objeto de respetar la información comercial confidencial, los datos de los cuadros que figuran a continuación se presentan en forma indizada.
Cuadro 1
Consumo en el mercado de la Unión
Volumen (índice)
2010
2011
2012
PIR
Consumo de la Unión (2010 = 100)
100
106
106
114
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario.
(80)
La investigación puso de manifiesto que el mercado del ácido sulfanílico se desarrolló progresivamente durante el período considerado y había crecido un 14 % al final del PIR.
3. Importaciones procedentes de los países afectados
a) Volumen de importación y cuota de mercado
Cuadro 2
Importaciones procedentes de los países afectados
Volumen de las importaciones (índice)
2010
2011
2012
PIR
RPC
100
77
14
1
India
100
422
187
52
Total de los países afectados
100
110
30
6
Fuente: Eurostat.
Cuadro 2 bis
Importaciones procedentes de los países afectados
Volumen de las importaciones (tramos) (15)
2010
2011
2012
PIR
RPC
650-1 000
500-800
90-250
10-60
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Total de los países afectados
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Fuente: Eurostat.
Cuadro 3
Cuota de mercado de los países afectados
Cuota de mercado (índice)
2010
2011
2012
PIR
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de la RPC
100
73
13
1
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de la India
100
397
177
46
Total de los países afectados
100
103
28
5
(81)
Considerando a cada país por separado, el volumen de las importaciones de ácido sulfanílico procedentes de la RPC disminuyó un 99 % entre 2010 y el período de investigación de reconsideración, y su cuota de mercado disminuyó un 99 % en el mismo período.
(82)
El volumen de las importaciones originarias de la India disminuyó un 48 % durante el período considerado y su cuota de mercado disminuyó un 54 % durante el mismo período.
(83)
El volumen agregado de las importaciones de ácido sulfanílico procedentes de los países afectados disminuyó un 94 % durante el período considerado y se redujo a un nivel muy bajo durante el período de investigación de reconsideración. Asimismo, la cuota de mercado de las importaciones de ácido sulfanílico procedentes de los países afectados disminuyó un 95 % durante el período considerado y se redujo a un nivel muy bajo durante el período de investigación de reconsideración.
b) Precios de importación
Cuadro 4
Precios medios de las importaciones de ácido sulfanílico procedentes de los países afectados
2010
2011
2012
PIR
Precio de las importaciones procedentes de la RPC (Índice 2010 = 100)
100
92
104
164
Precio de las importaciones procedentes de la India Índice (2010 = 100)
100
79
84
92
Precios medios de las importaciones de los países afectados (Índice 2010 = 100)
100
93
104
126
Fuente: Eurostat.
Cuadro 4 bis
Precios medios de las importaciones de ácido sulfanílico procedentes de los países afectados
Tramos de precios (16)
2010
2011
2012
PIR
Precio de las importaciones procedentes de la RPC
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Precio de las importaciones procedentes de la India
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Precios medios de las importaciones de los países afectados
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Fuente: Eurostat.
(84)
El precio medio de las importaciones de ácido sulfanílico procedentes de la RPC disminuyó ligeramente en 2011, un 8 %, y mostró una tendencia al alza a partir de entonces, con una muy fuerte subida, del 64 %, en el período de investigación de reconsideración.
(85)
Los precios medios del producto afectado de la India también disminuyeron un 21 % en 2011 y, desde entonces, aumentaron gradualmente, aunque siguieron estando por debajo de los niveles de precios de 2010 en un 8 %.
c) Nivel de subcotización de los precios y de venta con pérdidas
(86)
Habida cuenta del bajo nivel de las cantidades vendidas por los productores exportadores chinos y de la falta de información sobre la combinación de productos importados, no pudo efectuarse ningún cálculo de la subcotización ni de la venta con pérdidas. Partiendo de la hipótesis en lo que respecta a los precios de importación desde China resultantes de los datos Eurostat, en el considerando 39, durante el PIR no se constató que hubiera subcotización ni venta con pérdidas.
(87)
Partiendo de las estadísticas sobre importaciones facilitadas por la industria de la Unión descritas en el considerando 64, los precios chinos del ácido sulfanílico de grado purificado en el mercado indio, ajustados para tener en cuenta los derechos de importación de la Unión del 6,5 % sobre el producto afectado y del 2 % de los costes posteriores a la importación (costes de despacho de aduana), se constató que la subcotización de los precios y las ventas con pérdidas de la industria de la Unión se situaba entre el 5 % y el 15 %.
(88)
En el caso de la India, no se constató subcotización ni venta con pérdidas. Debido al hecho de que el cálculo se basa en los datos de ventas del único productor exportador que cooperó, no pueden revelarse las cifras exactas, a fin de respetar la información comercial confidencial. La subcotización y la venta con pérdidas se hallaba entre el - 20 % y el - 40 %.
(89)
Tras la comunicación de la información y de los comentarios realizados por el productor de la Unión, la Comisión calculó la posible subcotización de los precios y ventas con pérdidas para la parte restante de las importaciones indias, basándose en los datos de Eurostat. De acuerdo con las mismas, no se comprobó la existencia de subcotización ni de ventas con pérdidas en lo que respecta a dichas importaciones. Por consiguiente, se confirman las conclusiones del considerando 88. Por otra parte, también se efectuó una comparación entre los precios del producto afectado y vendido por la industria de la Unión y los del producto afectado vendido por los exportadores indios al resto del mundo. Dicha comparación no reveló ninguna subcotización ni venta con pérdidas.
(90)
Además, el productor de la Unión presentó nuevos cálculos que demostraban que la diferencia entre el nivel medio de los precios de las importaciones indias y las ventas del productor de la Unión eran muy bajas en 2012. Sin embargo, la Comisión no pudo aceptar estos cálculos, ya que al hacerlos no se tuvo en cuenta el hecho de que el ácido sulfanílico de las importaciones indias era principalmente de grado técnico, mientras que el productor de la Unión vendió exclusivamente el grado purificado, que es aproximadamente un 20 % más caro.
4. Importaciones procedentes de otros terceros países
(91)
Con la excepción de tres operaciones insignificantes (en 2010 y 2011, procedentes de Suiza, y otra en 2012 procedente de Malasia), en el período considerado todas las importaciones de ácido sulfanílico de otros terceros países procedían de EE. UU.
Cuadro 5
Importaciones de ácido sulfanílico procedente de otros terceros países (EE. UU.)
2010
2011
2012
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de EE. UU. (índice)
100
267
253
299
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de EE. UU. (índice)
100
180
171
188
Precios medios de las importaciones de EE. UU. (índice)
100
95
101
102
Fuente: Eurostat.
(92)
Tanto el volumen como la cuota de mercado de las importaciones de ácido sulfanílico procedentes de EE. UU. aumentaron significativamente durante el período considerado, en un 199 % y un 88 %, respectivamente. Habida cuenta de que la cuota de mercado de la industria de la Unión se mantuvo relativamente estable durante el mismo período, las importaciones procedentes de EE. UU. absorbieron el mercado abandonado por los exportadores chinos e indios.
(93)
Los niveles de precios de las importaciones procedentes de EE. UU. se mantuvieron bastante estables durante el período considerado y ambos se situaban en la misma gama que los precios medios de los productores de la Unión. Durante el período de investigación de reconsideración no hubo subcotización de los precios por las importaciones procedentes de EE. UU.
5. Situación de la industria de la Unión
(94)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, el examen de la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio incluyó una evaluación de todos los factores económicos que influyeron en la situación de la industria de la Unión durante el período considerado.
(95)
A fin de respetar la información comercial confidencial, ha sido necesario presentar en forma indizada la información referente al único productor de la Unión.
5.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
Cuadro 6
Producción, capacidad y utilización de la capacidad
2010
2011
2012
PIR
Producción en toneladas (índice)
100
87
99
107
Capacidad en toneladas (índice)
100
100
100
100
Capacidad de utilización (índice)
100
87
99
107
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(96)
La producción de la industria de la Unión fue un 7 % mayor en el período de investigación de reconsideración que al comienzo del período considerado. La capacidad de la industria de la Unión se mantuvo estable durante el período considerado y, por consiguiente, la tasa de utilización de la capacidad cambió de la misma forma que la producción, aumentó un 7 % en el período de investigación de reconsideración.
(97)
Cabe señalar que la industria de la Unión mantuvo un nivel satisfactorio de utilización de la capacidad durante el período considerado, excepto en 2011, y que consiguió alcanzar un nivel óptimo durante el período de investigación de reconsideración.
(98)
Tras la comunicación, la industria de la Unión alegó que, durante el período considerado, la utilización de la capacidad alcanzó niveles óptimos solo durante el PIR, lo cual demuestra que su recuperación es aún muy reciente y frágil.
(99)
Esta observación que figura en la evaluación de la Comisión no cambia las conclusiones del considerando 97, que no contradice en absoluto las observaciones de la industria de la Unión.
5.2. Existencias de cierre
Cuadro 7
Volumen de existencias de cierre
2010
2011
2012
PIR
Existencias en toneladas (índice)
100
576
328
171
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(100)
El nivel de existencias de la industria de la Unión mostró una fuerte subida en 2011, seguida de una tendencia a la baja, aunque siguió estando un 71 % por encima del nivel de 2010 en el período de investigación de reconsideración. En cualquier caso, tomando como base el volumen de producción durante el período de investigación de reconsideración, el nivel de las existencias de cierre representa menos de un mes de producción.
5.3. Volumen de ventas y cuota de mercado
Cuadro 8
Volumen de ventas y cuota de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volumen de ventas en toneladas (índice)
100
70
97
104
Cuota de mercado % (índice)
100
66
92
92
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(101)
El volumen de ventas de la industria de la Unión aumentó un 4 % en comparación con los niveles al principio del período considerado. Se produjo un notable descenso en 2011, seguido de un aumento constante posteriormente.
(102)
En términos de cuota de mercado, el rendimiento de la industria de la Unión puede considerarse estable durante el período considerado, con excepción de 2011, año en el que las ventas disminuyeron y la cuota de mercado de la industria de la Unión también se redujo. En los años siguientes, las ventas y la cuota de mercado presentaron una tendencia al alza. Aunque en el período de la investigación la cuota de mercado del productor de la Unión se mantuvo ligeramente por debajo de la de 2010, cabe señalar que la industria de la Unión aún consiguió participar en el crecimiento del consumo de la Unión y alcanzó una cuota de mercado significativa en el mercado de la Unión durante el período considerado.
(103)
En su contribución tras la comunicación, la industria de la Unión declaró que su cuota de mercado era muy inestable debido a que el ácido sulfanílico es un producto determinado por el precio y señaló el ejemplo de 2011, año en que la cuota de mercado de la industria de la Unión cayó en picado.
(104)
A este respecto, cabe destacar que la pérdida de cuota de mercado experimentada en 2011 coincidió con un aumento de precio para el productor de la Unión, contra las tendencias del mercado en ese momento. De hecho, la investigación puso de manifiesto que los precios de importación de todos los países disminuyeron entre un 5 % y un 20 % en 2011. También es significativo el hecho de que los datos estadísticos disponibles muestran que fue sobre todo el importador de EE. UU. el que absorbió la cuota de mercado perdida por la industria de la Unión.
5.4. Precios y factores que inciden en los precios
Cuadro 9
Precios de venta
2010
2011
2012
PIR
Precios medios de venta EUR/tonelada (índice)
100
109
108
112
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(105)
Los precios de venta de la industria de la Unión en el mercado de la Unión aumentaron un 12 % durante el período considerado, lo cual se debió al incremento del coste de la materia prima principal (anilina).
5.5. Empleo y productividad
Cuadro 10
Empleo y productividad
2010
2011
2012
PIR
Empleo (índice)
100
100
117
117
Productividad de la mano de obra (índice)
100
88
85
91
Coste medio de la mano de obra (índice)
100
105
102
116
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(106)
El empleo en equivalente a tiempo completo aumentó un 17 % durante el período de investigación de reconsideración. Los costes medios de mano de obra mostraron una tendencia al alza durante el período considerado, llegando a un aumento del 16 % en el período de investigación de reconsideración con relación a 2010. Dado que la producción solo aumentó un 7 %, como se indica en el considerando 96, la productividad de la mano de obra disminuyó un 9 % en el período considerado.
5.6. Rentabilidad
Cuadro 11
Rentabilidad
2010
2011
2012
PIR
Rentabilidad (índice)
100
96
20
65
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(107)
La rentabilidad de la industria de la Unión para el producto similar se redujo durante el período considerado y se situó ligeramente por debajo del nivel óptimo alegado por la industria de la Unión; sin embargo, es importante señalar que siguió siendo positiva durante el período considerado.
(108)
La disminución de la rentabilidad se debió principalmente al aumento del coste medio de producción, que aumentó casi un 20 % entre 2010 y el período de investigación de reconsideración, y que no podría quedar plenamente compensado con el aumento del 12 % registrado en los precios de venta, tal como se indica en el considerando 105.
5.7. Inversiones, rendimiento de la inversión y flujo de caja
Cuadro 12
Inversiones, rendimiento de la inversión y flujo de caja
2010
2011
2012
PIR
Inversiones anuales (índice)
-
100
133
57
Rendimiento de las inversiones (índice)
100
86
30
103
Flujo de caja (índice)
100
116
68
82
(109)
La investigación puso de manifiesto que la industria de la Unión no podría invertir en 2010. Posteriormente, las inversiones para la producción de ácido sulfanílico empresariales disminuyeron un 43 % desde 2011 hasta el final del período de investigación de reconsideración; en términos absolutos, su importe puede considerarse bajo, debido principalmente a la actividad de mantenimiento. Estas conclusiones son coherentes con el rendimiento de las inversiones y la baja rentabilidad alcanzada durante el período de investigación de reconsideración.
(110)
El rendimiento de las inversiones siguió de cerca la tendencia de la rentabilidad en 2011 y 2012. En el período de la investigación de reconsideración, el rendimiento de las inversiones mejoró hasta alcanzar el mismo nivel que en 2010, debido al aumento de la rentabilidad entre 2012 y el período de investigación de reconsideración (véase el cuadro 11).
(111)
El flujo de caja experimentó una tendencia fluctuante, pero siguió siendo positivo durante el período considerado. En el período de investigación de reconsideración, el flujo de caja disminuyó un 18 % con respecto al nivel de 2010. La industria de la Unión no comunicó ninguna dificultad para obtener capital durante el período considerado.
5.8. Magnitud del dumping y recuperación respecto del dumping anterior
(112)
Como se concluye en los considerandos 41 y 57 a 60, no se constató la existencia de dumping durante el período de investigación de reconsideración procedentes de los países afectados.
(113)
Habida cuenta de la falta de importaciones objeto de dumping de la RPC y de la India, del aumento del volumen de ventas y del índice de utilización de la capacidad de la industria de la Unión, puede llegarse a la conclusión de que las medidas fueron eficaces y que la industria de la Unión ya se ha recuperado de los efectos de prácticas de subvención anteriores durante el período considerado. Durante el período de investigación de reconsideración se observó cierto empeoramiento de algunos indicadores de perjuicio, como la rentabilidad y la cuota de mercado; sin embargo, ese empeoramiento no puede atribuirse a las importaciones de los países afectados, debido a su nivel muy bajo durante dicho período. En cualquier caso, los indicadores de perjuicio, que han evolucionado de forma negativa, siguen indicando una situación sostenible de la industria de la Unión.
5.9. Actividad de exportación de la industria de la Unión
(114)
En 2012 y en el período de investigación la industria de la Unión solo exportaba volúmenes insignificantes; por tanto, se concluye que las exportaciones no tuvieron ningún impacto en la situación de la industria de la Unión.
6. Conclusión sobre la situación de la industria de la Unión
(115)
Aunque los niveles de precios medios establecidos para el producto afectado originario de la RPC y de la India durante el PIR y su comparación con los años anteriores tienen una fiabilidad limitada debido a los bajos volúmenes de importaciones, la investigación puso, sin embargo, de manifiesto que el producto afectado procedente de la RPC y de la India había entrado en la Unión a precios no objeto de dumping.
(116)
La cuota de mercado de la industria de la Unión se mantuvo bastante estable y el volumen perdido por los países afectados quedó cubierto por las importaciones procedentes de EE. UU. en un nivel de precios similares a los de la industria de la Unión. La industria de la Unión pudo incrementar su volumen de ventas y sus precios medios de venta y alcanzar unas tasas de utilización de la capacidad casi óptimas.
(117)
El ligero descenso de la cuota de mercado y la rentabilidad de la industria de la Unión no puede atribuirse a las importaciones indias, como se explica en el considerando 113.
(118)
Por lo tanto, se concluye que la industria de la Unión no sufrió ningún perjuicio importante durante el período de investigación de reconsideración.
(119)
Si bien la industria de la Unión formuló algunas observaciones sobre el análisis del perjuicio, que se han abordado en los considerandos 89-90, 98-99 y 103-104, se mostró de acuerdo con la conclusión general relativa a la inexistencia de perjuicio importante, en particular durante el PIR.
7. Probabilidad de reaparición del perjuicio
(120)
Para evaluar la probabilidad de reaparición del perjuicio es importante señalar que, con una utilización óptima de las capacidades, que se logró durante el período de investigación de reconsideración, la industria de la Unión no fue capaz de satisfacer la totalidad del consumo de la Unión, de modo que una parte significativa del consumo de la Unión tuvo que cubrirse con las importaciones.
(121)
Además, la industria de la Unión solo produce ácido sulfanílico purificado, lo que significa que los usuarios que prefieren ácido sulfanílico de grado técnico para su producción tienen que recurrir a las importaciones.
(122)
Además, la industria de la Unión tenía una cuota de mercado bastante estable con una serie de ventas a clientes de larga duración. La investigación puso de manifiesto que, en lo que respecta a algunos proveedores de ácido sulfanílico, los usuarios deben someterse a un estricto y costoso proceso de certificación o verificación, lo cual dificulta los cambios de un proveedor a otro.
(123)
Este fue el contexto en el que se analizó, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, la probabilidad de reaparición del perjuicio en caso de que las medidas dejaran de tener efecto.
7.1. La RPC
(124)
Dado que ninguno de los productores exportadores chinos cooperó en la investigación, las conclusiones relativas a la RPC tenían que basarse en los mejores datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, en particular la solicitud de reconsideración por expiración.
(125)
Como ya se ha señalado en los considerandos 63 y 75, los productores chinos tienen una capacidad excedentaria significativa en lo que respecta a la producción de ácido sulfanílico, y la probabilidad de reaparición del dumping existe.
(126)
Además, como se indica en los considerandos 64 y 87, la información disponible sugiere que recientemente la RPC había vendido cantidades cada vez mayores de ácido sulfanílico a la India a precios que subcotizaban los de la industria de la Unión.
(127)
Por último, como se explica en el considerando 64, las estadísticas obtenidas sobre las importaciones chinas al mercado indio parecen indicar que China está interesada principalmente por el ácido sulfanílico de grado purificado, el cual, si se dirigiera al mercado de la Unión, competiría directamente con las ventas del productor de la Unión.
(128)
En conjunto, todos estos factores indican que, si se permite que las medidas dejen de tener efecto, la RPC podría rápidamente exportar cantidades importantes de ácido sulfanílico a precios objeto de dumping al mercado de la Unión sin necesidad siquiera de reorientar sus ventas a partir de otros mercados. El mercado de la Unión es atractivo en términos de precios y permitiría a los exportadores chinos realizar economías de escala mediante el aumento de su producción. Si eso ocurriera, la industria de la Unión tendría que hacer frente a una inmediata caída de las ventas y de los precios de venta, que, a su vez, afectarían a la utilización de la capacidad y la rentabilidad. Si esos indicadores de perjuicio se deterioraran, la recuperación de la industria de la Unión se deterioraría rápidamente y se produciría un perjuicio importante.
7.2. India
(129)
Por lo que respecta a la India, como se concluye en el considerando 76, no hay ninguna probabilidad de reaparición del dumping en caso de que las medidas dejen de tener efecto. A la luz de esta conclusión, no es necesario analizar la reaparición del perjuicio.
8. Conclusión sobre la reaparición del perjuicio
(130)
A la vista de las conclusiones de la investigación, según se explica en los considerandos anteriores, la ausencia de medidas provocaría con toda probabilidad un aumento significativo de las exportaciones de la RPC a precios bajos, lo cual afectaría negativamente a la rentabilidad económica y financiera resultante de la industria de la Unión y daría lugar a la reaparición de un perjuicio importante.
(131)
La probabilidad de reaparición del perjuicio en lo que respecta a la India no se analizó debido a la conclusión negativa sobre la reaparición del dumping por parte de la India.
E. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Introducción
(132)
En lo que respecta a las medidas antidumping sobre las importaciones de ácido sulfanílico originarias de la India se llegó a la conclusión de que no había ninguna probabilidad de reaparición del dumping ni del perjuicio. Por lo tanto, no es necesario determinar el interés de la Unión.
(133)
En el caso de China, de conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas en vigor sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, es decir, los de la industria de la Unión, en particular los de los importadores y los de los usuarios. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
2. Interés de la industria de la Unión
(134)
Como se explica en el considerando 113, las medidas tuvieron éxito y permitieron a la industria de la Unión consolidar su posición. Asimismo, en el considerando 130 se concluye que la industria de la Unión probablemente experimentaría un grave deterioro de su situación si las medidas antidumping dejaran de tener efecto. Por lo tanto, puede concluirse que la continuación de las medidas contra China redundaría en beneficio de la industria de la Unión.
3. Interés de los usuarios
(135)
Se informó a todos los usuarios conocidos sobre el inicio de la reconsideración. La Comisión recibió cuatro respuestas completas al cuestionario y tres respuestas o comentarios parciales de los usuarios de ácido sulfanílico. A partir de dichos datos, se estableció que el impacto del coste del producto afectado sobre los costes de producción de los productos transformados varía considerablemente entre los usuarios según el tipo de producto transformado.
(136)
Algunos usuarios (productores de productos farmacéuticos y de tintes especiales) admitieron que el ácido sulfanílico no tiene sino un papel marginal en sus costes de producción, de modo que las medidas prácticamente no tienen efectos sobre sus costes de producción o sobre los precios.
(137)
En cambio, para los demás usuarios (productores de aditivos del cemento y de blanqueadores ópticos), el ácido sulfanílico representa entre el 4 % y el 12 % del coste de producción de sus productos transformados. Estos usuarios también sufrieron pérdidas durante el período de investigación de reconsideración y alegaron que los derechos actualmente en vigor son en parte responsables de su difícil situación.
(138)
En lo que respecta a esta alegación, hay que señalar que las importaciones procedentes de la RPC eran prácticamente inexistentes durante el período de investigación de reconsideración y, por tanto, los derechos contra China, que permitían garantizar un nivel de precios razonable en el mercado de la Unión, no generaron costes adicionales para los usuarios durante el período considerado y, por consiguiente, no podían explicar las dificultades de dichos usuarios. El incremento de precios del producto similar durante el período considerado se debió al incremento de los costes de producción resultante del aumento del precio de la materia prima principal, tal como se indica en los considerandos 105 y 108. La supresión de los derechos actualmente en vigor para las importaciones de ácido sulfanílico originarias de la India, según lo propuesto por el presente Reglamento, debe facilitar inmediatamente el acceso de una fuente adicional de ácido sulfanílico de suministro en el mercado de la Unión a precios competitivos y, por lo tanto, redundaría en interés de los usuarios. Por lo tanto, se considera que, en lo que respecta a China, el mantenimiento de las medidas no causará dificultades indebidas a los usuarios en el futuro.
4. Interés de los importadores
(139)
Se informó a todos los importadores conocidos acerca del inicio de la reconsideración. Un importador del producto en cuestión presentó una respuesta parcial al cuestionario, en la que alegó que el ácido sulfanílico no desempeña un papel importante en su actividad. Ningún otro importador contestó al cuestionario ni aportó ningún escrito u observación. Al no haber más cooperación por parte de los importadores, se llegó a la conclusión de que el mantenimiento de las medidas impuestas a las importaciones procedentes de la RPC no iría en contra de sus intereses.
5. Conclusión
(140)
Por todo lo anteriormente expuesto, se ha llegado a la conclusión de que no existen razones de peso que afecten al interés de la Unión contra el mantenimiento de las medidas antidumping actualmente en vigor.
F. MANTENIMIENTO DE LAS MEDIDAS ANTIDUMPING CONTRA LA RPC Y DEROGACIÓN DE LAS MEDIDAS ANTIDUMPING CONTRA LA INDIA
(141)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales sobre la base de los cuales se considera apropiado mantener las medidas compensatorias vigentes sobre las importaciones de ácido sulfanílico procedentes de la RPC y derogar las medidas antidumping contra la India. Además, se concedió a las partes interesadas un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. Se tuvieron en cuenta las observaciones y los comentarios pertinentes.
(142)
De lo anteriormente expuesto se desprende que, tal como está previsto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping sobre las importaciones de ácido sulfanílico originario de la República Popular China y deben derogarse las medidas antidumping sobre las importaciones de ácido sulfanílico originarias de la India. La Decisión de la Comisión por la que se aceptaba el compromiso actualmente en vigor en relación con las importaciones de ácido sulfanílico procedente de Kokan también debe derogarse.
(143)
Teniendo en cuenta que la recuperación de la industria de la Unión es reciente, si el productor de la Unión lo solicita, la Comisión controlará las importaciones del producto afectado. El seguimiento se limitará a un período de dos años tras la publicación del presente Reglamento.
(144)
El mantenimiento de las medidas previstas en el presente Reglamento contra China y la derogación de las medidas contra la India se ajustan al dictamen del Comité establecido en virtud del artículo 15, apartado 1, del Reglamento de base.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ácido sulfanílico, incluido actualmente en el código NC ex 2921 42 00 (código TARIC 2921420060), originario de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco frontera de la Unión del producto descrito en el apartado 1, antes del despacho de aduana, será el siguiente:
País
Derecho definitivo (%)
República Popular China
33,7
3. Queda derogado el derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ácido sulfanílico clasificado actualmente en el código NC ex 2921 42 00 (código TARIC 2921420060) originario de la India y se da por concluido el procedimiento relativo a dichas importaciones.
4. Queda asimismo derogada la Decisión 2006/37/CE, por la que se aceptaba el compromiso actualmente en vigor en relación con las importaciones de ácido sulfanílico procedentes de Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India).
5. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 17 de diciembre de 2014.