PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 307/2014
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 875/2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové, v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska. Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % a 12,9 %.
(2)
Rada nařízením (ES) č. 954/2008 (3) změnila platná opatření ohledně jednoho vyvážejícího výrobce a následně sazbu použitelnou pro „všechny ostatní společnosti“, jež se poté pohybovala v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) zachovala Rada prováděcím nařízením (EU) č. 875/2013 (4) tato cla v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
2. Žádost o přezkum
(4)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala společnost River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), thajský vyvážející výrobce.
(5)
Žádost se omezovala na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
(6)
Žadatel v ní poskytl prima facie důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu žadatele, na jejichž základě byla platná opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(7)
Žadatel zejména tvrdil, že se nové okolnosti týkají změn v sortimentu výrobku, který prodává a že tyto změny mají přímý dopad na náklady na jejich výrobu. Ze srovnání domácích cen žadatele s jeho cenami při vývozu do Unie vyplynulo, že se dumpingové rozpětí jevilo menší než stávající úroveň opatření.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(8)
Po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Na tomto základě zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) dne 14. února 2013 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4. Období přezkumného šetření
(9)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2011 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
5. Strany dotčené šetřením
(10)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a rovněž sdružení výrobců v Unii (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Písemné připomínky předložené AETMD byly zváženy a v příslušných případech k nim bylo přihlédnuto.
(13)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci na místě v prostorách žadatele v Thajsku v Bangkoku a v Kanchanaburi.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je týž výrobek, jaký byl definován v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, totiž kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jak bylo stanoveno v původním šetření a potvrzeno v přezkumu před pozbytím platnosti, u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
1. Stanovení běžné hodnoty
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl celkový domácí prodej žadatele, pokud jde o obdobný výrobek v období přezkumného šetření, reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku představoval v období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(18)
Celkový domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativním.
(19)
Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(20)
Pro každý z těchto typů výrobku Komise stanovila, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům během období přezkumného šetření představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje stejných nebo srovnatelných typů výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Komise zjistila, že v případě všech typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie se domácí prodej žadatele uskutečnil v reprezentativních množstvích.
(22)
Dále Komise stanovila podíl ziskových prodejů nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý typ výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečné domácí prodeje.
(23)
Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu podle typu výrobku bez ohledu na to, zda tyto prodeje jsou ziskové či nikoli, pokud
-
objem prodeje typu výrobku prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná vypočítaným výrobním nákladům nebo je vyšší, činil více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a
-
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(24)
Analýza domácího prodeje, kterou vypracovala Komise, ukázala, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než jednotkové výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2. Stanovení vývozní ceny
(25)
Všechny prodeje na vývoz do Unie uskutečnil žadatel přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo Thajsku. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3. Srovnání
(26)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(27)
V odůvodněných případech upravila Komise běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(28)
V přípustných a řádně odůvodněných případech byly umožněny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci a nakládku, balení, provizích, úvěrových nákladech a bankovních poplatcích.
(29)
Žadatel požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení o rozdíl související s hodnotou značky při domácím prodeji pod vlastní značkou a při prodeji pod vlastní značkou na trhu Unie. Hodnota vlastní značky žadatele je údajně vyšší na thajském trhu než na trhu Unie. K odůvodnění svého požadavku se žadatel odkázal na úpravu provedenou v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(30)
Situace žadatele v tomto prozatímním přezkumu se však liší od situace ostatních vyvážejících výrobců, pro něž byly povoleny úpravy v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Úprava provedená v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se konkrétně vztahuje na vyvážející výrobce, jejichž domácí prodej se uskutečňuje pod vlastní značkou, zatímco prodej do Unie pod značkou maloobchodníka. V tomto prozatímním přezkumu se prodej žadatele jak na domácím trhu, tak na trhu Unie uskutečňuje pod jeho značkou. Kromě toho se úprava provedená v rámci původního šetření a přezkumu před pozbytím platnosti týkala ziskového rozpětí při početním zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu je však běžná hodnota založena na skutečných cenách žadatele na domácím trhu.
(31)
Pokud jde o údajnou nedostatečnou hodnotu značky při prodeji na trh Unie, dovozce dotčeného výrobku nesoucího značku žadatele se specializuje na dovoz značkových potravinářských produktů, zejména z Asie. Žadatel neobjasnil ani nezdůvodnil, proč by prodej tomuto dovozci měl mít nižší hodnotu, než je hodnota značky žadatele na domácím trhu. V důsledku toho Komise došla k závěru, že žadatel neprokázal, že by měl údajný rozdíl v hodnotě značky dopad na ceny nebo srovnatelnost cen.
(32)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Jelikož však žadatel neprokázal, že údajný rozdíl má dopad na ceny nebo srovnatelnost cen, nemohla být úprava povolena ani podle tohoto ustanovení.
(33)
Žádost o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) a k) se proto zamítá.
(34)
S odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení žadatel rovněž požadoval úpravu týkající se snížení vývozní daně poskytovaného vládou. Vláda vyplácí žadateli určitou částku v případě, že dotčený výrobek je prodáván na vývoz, včetně na trh Unie.
(35)
Žadatel mohl prokázat, že za vývoz na trh Unie je mu vyplácena částka odpovídající méně než 0,5 % fakturované hodnoty. Nicméně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku, pro běžnou hodnotu, a nikoli pro vývozní ceny, jak tvrdil žadatel. Šetření navíc ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi platbou přijatou žadatelem, pokud jde o dotčený výrobek při vývozu do Unie, a dovozními poplatky za suroviny, které jsou v něm přítomné.
(36)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k). Jelikož však neprokázal žádnou souvislost mezi snížením vývozní daně a cenou dotčeného vyváženého výrobku, nemohlo být toto tvrzení přijato.
(37)
Žádost o úpravu týkající se snížení vývozní daně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a k) se proto zamítá.
4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
Vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(39)
Na základě toho činí vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 3,6 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise zkoumala, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily a zda je tato změna trvalé povahy.
(41)
V žádosti o přezkum žadatel odkazoval na změny v sortimentu výrobku, který prodává, s uvedením, že tyto změny přímo ovlivňují výrobní náklady. Šetření potvrdilo, že v důsledku podnikové reorganizace žadatel ve srovnání s obdobím původního šetření již nevyrábí a neprodává určité jiné výrobky a že tato skutečnost ovlivnila náklady na výrobu dotčeného výrobku.
(42)
AETMD uvedlo, že reorganizace provedená žadatelem nemusí být trvalé povahy, neboť provedené změny jsou snadno vratné.
(43)
Vedení společnosti má skutečně možnost, rozhodne-li se tak, provést reorganizaci do původního stavu. Neexistují však žádné důkazy, které by naznačovaly, že by rozhodnutí žadatele provést reorganizaci podniku a zjednodušit komercializaci skupiny výrobků mezi společnostmi skupiny nemělo mít trvalý účinek. Kromě toho reorganizace proběhla již před rokem 2009, což naznačuje, že nová podniková struktura je trvalé povahy.
(44)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo své tvrzení, že změnu, na jejímž základě byl přezkum zahájen, nelze považovat za změnu trvalé povahy. Konkrétně zpochybnilo dopad na výrobní náklady v důsledku vnitřní reorganizace v rámci skupiny a tvrdilo, že náklady uvnitř skupiny lze jednoduše přerozdělit, a snížit tak běžnou hodnotu. Z tohoto důvodu nelze nové výrobní náklady považovat za okolnosti trvalé povahy. AETMD rovněž uvedlo, že dceřiná společnost odpovědná za výrobu a prodej čerstvých produktů má stejnou adresu jako žadatel. AETMD tvrdilo, že to je další náznak toho, že reorganizace není hloubková a trvalá.
(45)
V reakci na tvrzení AETMD v 44. bodě odůvodnění žadatel zdůraznil, že reorganizace zahrnovala i zlepšení systému nákladového účetnictví, kdy byly zjištěny a odstraněny nedostatky, s cílem optimalizovat výrobu a snížit výrobní náklady. Žadatel rovněž zdůraznil, že jakákoli zpětná změna reorganizace z roku 2009 by v této fázi znamenala velmi složitý proces, neboť mateřská společnost žadatele, Agripure Holding PLC, je kótována na thajské burze.
(46)
Riziko možné zpětné změny reorganizace již bylo řešeno v 43. bodě odůvodnění.
(47)
Kromě toho Komise v zájmu ověření správnosti tvrzení v žádosti o zahájení tohoto přezkumu porovnala výrobní náklady typů výrobku vyvážených do Unie během období původního šetření (tj. před reorganizací uskutečněnou žadatelem v roce 2009) a během období přezkumného šetření. Toto srovnání potvrdilo, že se výrobní náklady na jednotku ve značné míře změnily. Zjištěná změna ve výrobních nákladech na jednotku přesahuje rámec pouhého přerozdělení nákladů a je důsledkem skutečného snížení nepřímých výrobních nákladů, jako je výrobní režie a náklady práce.
(48)
Co se týče otázky stejné administrativní adresy žadatele a jeho dceřiné společnosti, jde o běžnou podnikatelskou praxi. Kromě toho Komise během inspekce na místě v prostorách žadatele zjistila, že výrobní linky a prostory pro skladování hotových výrobků v daných prostorách byly určeny pro výrobu kukuřice cukrové; žádné stopy výroby a skladování čerstvých výrobků prodávaných dceřiné společnosti nebyly viditelné.
(49)
S ohledem na tvrzení AETMD a tvrzení žadatele, jakož i na skutečnost, že bylo zjištěno faktické snížení výrobních nákladů na jednotku mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření, je třeba tvrzení AETMD zamítnout.
(50)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel plánuje zvýšit svou výrobní kapacitu v roce 2013 přibližně o 40 %. Podle AETMD by tato skutečnost odporovala tvrzení žadatele, že nové, pozměněné výrobní náklady (vyplývající z reorganizace) jsou trvalé povahy.
(51)
Šetření skutečně potvrdilo, že žadatel připravuje zvýšení své výrobní kapacity. Dopad zvýšené výrobní kapacity byl jedním z faktorů, na jejichž základě se během přezkumu před pozbytím platnosti dospělo k závěru, že existuje riziko pokračování dumpingu (6).
(52)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo tvrzení, že investice do nové výrobní kapacity nutně ovlivní výrobní náklady, a tedy že převažující výrobní náklady, s nimiž byly domácí ceny srovnány v rámci tomto přezkumu (viz 24. bod odůvodnění), nejsou trvalé povahy. AETMD konkrétně provedlo výpočet vycházející z dostupných zdrojů a na jeho základě dospělo k závěru, že ve srovnání se současnými náklady by došlo ke zvýšení celkových nákladů vzhledem k nárůstu nákladů na odpisy přibližně o 10 %.
(53)
Žadatel tvrzení AETMD týkající se zvýšení nákladů na odpisy jako takové nevyvrátil, ale zdůraznil, že tyto zvýšené amortizační náklady budou vyrovnány zvýšením celkových příjmů (zvýšením prodeje) a snížením u jiných nákladů v důsledku vyšší automatizace.
(54)
Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, žadatel skutečně připravuje investice do nových výrobních zařízení. Tyto investice mohou mít za následek nárůst nákladů na odpisy. Na druhou stranu, a jak uvedl žadatel v odpovědi na připomínku AETMD, může nové výrobní zařízení rovněž přinést změny (oproti stávajícím výrobním linkám), jako je například úroveň automatizace. Tyto změny by měly mít přímý dopad na snížení práce a nákladů na energii a mohly by vyrovnat zvýšení za náklady na odpisy.
(55)
Při bližší úvaze se došlo k závěru, že celkový dopad na výrobní náklady na vyrobenou jednotku nelze měřit dříve, než budou nová zařízení uvedena do provozu a než se jakékoliv dodatečné náklady odrazí v účetní závěrce.
(56)
Nicméně s ohledem na cíl investice (zvýšení účinnosti a konkurenceschopnosti s cílem snížit výrobní náklady na jednotku) se očekává, že přinejmenším ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nedojde k žádnému výraznému nárůstu výrobní nákladů na jednotku. Za těchto okolností se předpokládá, že běžná hodnota bude stále založena na cenách na domácím trhu stejně jako v rámci tohoto přezkumu. Tvrzení AETMD proto musí být zamítnuto.
(57)
Po poskytnutí informací AETMD rovněž zpochybnilo trvalou povahu nového dumpingového rozpětí. Tvrdilo, že vývozní ceny, které byly použity jako základ pro výpočet dumpingového rozpětí, nebyly reprezentativní. Konkrétně argumentovalo tím, že
a)
počet tun vyvezených během období přezkumného šetření byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a
b)
pokud jde o 29. bod odůvodnění, vzhledem k tomu, že vývozní transakce týkající se výrobků s vlastní značkou tvořily téměř polovinu veškerého vývozu během období přezkumného šetření, neměly by být vývozní ceny považovány za reprezentativní. AETMD uvedlo, že pokud by navrhované snížení opatření vstoupilo v platnost, hlavní část vývozu do Unie by pravděpodobně zahrnovala značky maloobchodníků s nižší vývozní cenou (7).
(58)
Vzhledem k tomu, že množství vyvezená do Unie nebyla významná, Komise se sama ujistila, že ceny žadatele zaplacené nebo splatné při vývozu do Unie byly ve srovnání s cenami žadatele zaplacenými nebo splatnými při vývozu do jiných třetích zemí reprezentativní. Na tomto základě se dospělo k závěru, že ceny účtované odběratelům při vývozu do Unie odpovídaly cenám účtovaným odběratelům na ostatních vývozních trzích.
(59)
Existence různých segmentů trhu, vlastní značky a značky maloobchodníků, byla uznána již v předchozích šetřeních (8). Představuje důležitou část definice různých typů výrobku spadajících do oblasti působnosti dotčeného výrobku. Na tomto základě byl porovnán vývoz výrobků s vlastní značkou oproti domácímu prodeji výrobků s vlastní značkou a prodej na vývoz pod značkami maloobchodníků oproti domácímu prodeji pod značkami maloobchodníků.
(60)
Tvrzení AETMD, že budoucí vývoz bude zahrnovat zejména značku maloobchodníků, je spekulativní, nepodpořený důkazy, a jako takový nemůže zpochybnit reprezentativnost vývozu výrobků s vlastní značkou během období přezkumného šetření. Tvrzení AETMD se proto zamítá.
(61)
AETMD rovněž tvrdilo, že by snížení cla mohlo přinést riziko obcházení opatření.
(62)
Je třeba připomenout, že platná cla jsou již mezi thajskými vyvážejícími výrobci příslušně rozlišena. Riziko obcházení (tj. použití doplňkového kódu TARIC s nižším clem) tedy existuje od zavedení původních opatření. Nižší clo pro jednoho z těchto vyvážejících výrobců samo o sobě nezvyšuje riziko, že opatření budou obcházena v rámci Thajska jako celku.
(63)
Kromě toho, budou-li k dispozici informace naznačující, že opatření platná pro cla jsou obcházena, může být za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 13 základního nařízení, zahájeno šetření.
(64)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel mohl uměle zvýšit ceny při vývozu do Unie prostřednictvím křížové kompenzace s paralelním prodejem ostatních výrobků na trh za uměle nízké ceny.
(65)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, vývozní ceny dotčeného výrobku do Unie byly v souladu s vývozními cenami do třetích zemí. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření byly uměle vysoké, a tvrzení se proto zamítá.
5. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(66)
Na základě výsledků šetření Komise považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Kromě toho se na žádost žadatele rovněž mění jeho adresa v Thajsku.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit změnu prováděcího nařízení Rady (EU) č. 875/2013.
(69)
Po poskytnutí informací thajská vláda tvrdila, že průměrná celní sazba pro spolupracující vývozce nezařazené do vzorku by rovněž měla být přezkoumána, aby se tak zohlednila zjištění tohoto částečného prozatímního přezkumu. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení přesahuje omezenou oblast působnosti tohoto přezkumu, jehož výhradním cílem je upravit stávající sazbu antidumpingového cla pro žadatele. Veškeré žádosti o změnu výše sazeb antidumpingového cla na základě údajné změny okolností by měly být předloženy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 875/2013 se nahrazuje tímto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2014.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) N o 307/2014 DEL CONSEJO
de 24 de marzo de 2014
que modifica el Reglamento de Ejecución (UE) no 875/2013 por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinado maíz dulce en grano preparado o conservado originario de Tailandia, tras una reconsideración provisional en virtud del artículo 11, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 11, apartado 3,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea, previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
Como consecuencia de una investigación («la investigación original»), el Consejo impuso, mediante el Reglamento (CE) no 682/2007 (2), un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinado maíz dulce en grano preparado o conservado clasificado actualmente en los códigos NC ex 2001 90 30 y ex 2005 80 00, originario de Tailandia. Las medidas adoptaron la forma de un derecho ad valorem comprendido entre el 3,1 % y el 12,9 %.
(2)
Mediante el Reglamento (CE) no 954/2008 (3), el Consejo modificó las medidas vigentes con respecto a un productor exportador y, por lo tanto, el tipo aplicable a «todas las demás empresas», comprendido a partir de entonces entre el 3,1 % y el 14,3 %.
(3)
Tras una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base («la reconsideración por expiración»), el Consejo, mediante el Reglamento de Ejecución (UE) no 875/2013 (4), mantuvo el derecho entre el 3,1 % y el 14,3 %.
2. Solicitud de reconsideración
(4)
La Comisión Europea («la Comisión») ha recibido una solicitud de reconsideración provisional parcial, de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base. La solicitud ha sido presentada por River Kwai International Food Industry Co. Ltd («el solicitante»), productor exportador tailandés.
(5)
El alcance de la solicitud se limitó al examen del dumping en lo que respecta al solicitante.
(6)
En su solicitud, el solicitante ha aportado indicios razonables de que, en lo que concierne al dumping por su parte, las circunstancias con arreglo a las cuales se establecieron las medidas en vigor han cambiado y que dichos cambios eran de naturaleza duradera.
(7)
En particular, el solicitante ha alegado que el cambio de circunstancias relacionadas con modificaciones en la gama de productos que comercializa tiene un impacto directo en los costes de producción de los mismos. Una comparación entre sus precios en el mercado interior y sus precios de exportación a la Unión indicó que el margen de dumping parecía ser inferior al nivel de las medidas actuales.
3. Inicio de una reconsideración provisional parcial
(8)
La Comisión determinó, previa consulta al Comité Consultivo, que existían pruebas suficientes para justificar el inicio de una reconsideración provisional parcial limitada al examen del dumping en cuanto atañe al solicitante. Con arreglo a lo anterior, comunicó mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (5) el 14 de febrero de 2013 («el anuncio de inicio»), el inicio de una reconsideración provisional parcial con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base.
4. Período de investigación de reconsideración
(9)
La investigación sobre el dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2011 y el 31 de diciembre de 2012 («el período de investigación de reconsideración»).
5. Partes afectadas por la investigación
(10)
La Comisión comunicó oficialmente al solicitante, a los representantes del país exportador y a la asociación de productores de la Unión [Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (Asociación europea de transformadores de maíz dulce) «la AETMD»] del inicio de la reconsideración provisional.
(11)
Se invitó a las partes interesadas a presentar sus puntos de vista por escrito y a solicitar audiencia dentro del plazo establecido en el anuncio de inicio.
(12)
Se consideraron y, en su caso, se tuvieron en cuenta las observaciones escritas presentadas por la AETMD.
(13)
A fin de obtener la información necesaria para la investigación, la Comisión envió un cuestionario al solicitante, que respondió en el plazo previsto.
(14)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria a efectos de determinar el dumping. La Comisión realizó una visita de inspección a las instalaciones del solicitante en Bangkok y Kanchanaburi (Tailandia).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(15)
El producto objeto de la presente reconsideración es el mismo que el definido en la investigación original y en la investigación de reconsideración por expiración, es decir maíz dulce (Zea mays var. saccharata) en grano, preparado o conservado en vinagre o en ácido acético, sin congelar, clasificado actualmente con el código NC ex 2001 90 30, y maíz dulce (Zea mays var. saccharata) en grano, preparado o conservado, salvo en vinagre o ácido acético, sin congelar, distinto de los productos de la partida 2006, clasificado actualmente con el código NC ex 2005 80 00, ambos originarios de Tailandia.
2. Producto similar
(16)
Según lo establecido en la investigación original y confirmado en la reconsideración por expiración, se consideró que el maíz dulce producido y vendido en la Unión y el maíz dulce producido y vendido en Tailandia poseen las mismas características físicas y químicas y se destinan a los mismos usos básicos que el maíz dulce producido en Tailandia y vendido para la exportación a la Unión. Se considera, por lo tanto, que son productos similares con arreglo a lo establecido en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. DUMPING
1. Determinación del valor normal
(17)
De conformidad con la primera frase del artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó en primer lugar si las ventas nacionales totales del solicitante del producto similar durante el período de investigación de reconsideración eran representativas. Las ventas en el mercado nacional son representativas si el volumen total de ventas interiores del producto similar representaba al menos el 5 % del volumen total de ventas de exportación del producto afectado a la Unión durante el período de investigación de reconsideración.
(18)
Se consideró que el total de las ventas interiores del producto similar era representativo.
(19)
La Comisión identificó posteriormente los tipos de producto vendidos a nivel nacional que eran idénticos o directamente comparables con los tipos vendidos para su exportación a la Unión.
(20)
Para cada uno de dichos tipos de producto, la Comisión determinó si las ventas interiores eran suficientemente representativas, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores de un tipo de producto son representativas si el volumen total de las ventas nacionales de ese tipo de producto a clientes independientes durante el período de investigación de reconsideración representó al menos el 5 % del volumen total del tipo de producto idéntico o comparable vendido para su exportación a la Unión.
(21)
La Comisión estableció que, para todos los tipos de producto vendidos para su exportación a la Unión, las ventas interiores del solicitante se hicieron en cantidades representativas.
(22)
A continuación, la Comisión determinó la proporción de ventas rentables a clientes independientes en el mercado nacional de cada tipo de producto durante el período de investigación de reconsideración con el fin de decidir si se utilizan las ventas interiores reales para el cálculo del valor normal de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base.
(23)
El valor normal se basó en el precio interior real por tipo de producto, independientemente de si las ventas eran rentables o no, si:
-
el volumen de ventas del tipo de producto, vendido a un precio de venta neto igual o superior a los costes de producción calculados, representaba más del 80 % del volumen total de ventas de este tipo de producto, y
-
el precio medio ponderado de las ventas de dicho tipo de producto era igual o superior al coste unitario de producción.
(24)
El análisis de la Comisión sobre las ventas interiores puso de manifiesto que más del 90 % de las ventas nacionales era rentable y que la media ponderada del precio de venta era superior al coste unitario de producción. En consecuencia, el valor normal se calculó como media ponderada de los precios de todas las ventas interiores durante el período de investigación de reconsideración.
2. Determinación del precio de exportación
(25)
Todas las ventas realizadas por el solicitante para la exportación a la Unión se llevaron a cabo directamente a clientes independientes en la Unión o Tailandia. El precio de exportación se estableció, por lo tanto, sobre la base de los precios pagados o pagaderos de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
3. Comparación
(26)
La Comisión comparó el valor normal y el precio de exportación sobre la base del precio de fábrica.
(27)
Cuando estuvo justificado, la Comisión ajustó el valor normal y/o el precio de exportación para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(28)
Se concedieron ajustes para tener en cuenta las diferencias en los costes de transporte, los gastos de seguro, los costes de mantenimiento y descarga, los relativos a envasado, comisiones y crédito y los gastos bancarios cuando eran aplicables y estaban debidamente justificados.
(29)
El solicitante reclamó un ajuste con arreglo al artículo 2, apartado 10, letra d), del Reglamento de base por una diferencia de valor de la marca cuando se vende bajo la marca propia en el mercado interior y cuando se vende bajo la marca propia en el mercado de la Unión. Supuestamente, el valor comercial de la marca propia del solicitante es mayor en el mercado tailandés que en el mercado de la Unión. Para justificar su alegación, el solicitante hizo referencia al ajuste realizado en la investigación original y en la reconsideración por expiración.
(30)
Sin embargo, la situación del solicitante en la presente reconsideración provisional difiere de la situación de otros productores exportadores a los que se concedió el ajuste en la investigación original y en la reconsideración por expiración. El ajuste realizado en la investigación original y en la reconsideración por expiración se refiere específicamente a los productores exportadores cuyas ventas en el mercado nacional se realizan con su marca propia mientras que las ventas a la Unión se hacen con la marca del minorista. En la presente reconsideración provisional, las ventas del solicitante tanto en su mercado interno como en el de la Unión llevan su propia marca. Por otra parte, el ajuste realizado en la investigación original y en la reconsideración por expiración se hizo teniendo en cuenta el margen de beneficio al calcular el valor normal, de conformidad con el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base. Sin embargo, en la presente reconsideración provisional, el valor normal se basa en los precios reales en el mercado interior del solicitante.
(31)
En cuanto a la supuesta falta de valor de la marca cuando se venden sus productos en el mercado de la Unión, el importador del producto afectado que lleva la marca del solicitante está especializado en las importaciones de productos alimenticios de marca, especialmente de Asia. El solicitante no pudo aclarar ni demostrar por qué las ventas a dicho importador en concreto deberían presentar un valor inferior al valor de la marca en el mercado interior del solicitante. Por lo tanto, la Comisión concluyó que el solicitante no ha demostrado que la supuesta diferencia de valor de la marca tuviera repercusiones en los precios o en la comparabilidad de los mismos.
(32)
El solicitante también reclamó el mismo ajuste de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra k), del Reglamento de base. No obstante, dado que el solicitante no ha demostrado que la supuesta diferencia repercutiera en los precios o en la comparabilidad de los mismos, tampoco podía aceptarse el ajuste de conformidad con esta disposición.
(33)
Por consiguiente, se rechaza la solicitud de ajuste de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letras d) y k).
(34)
Con referencia al artículo 2, apartado 10, letra b), del Reglamento de base, el solicitante reclamó también un ajuste para tener en cuenta una restitución de impuestos a la exportación a cargo de la administración. La administración abona un importe al solicitante cuando el producto afectado se vende para su exportación, incluido en el mercado de la Unión.
(35)
El solicitante pudo demostrar que se le pagaba un importe equivalente a menos del 0,5 % del valor de la factura por las exportaciones al mercado de la Unión. Sin embargo, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra b), del Reglamento de base, el ajuste se llevará a cabo al valor normal si se cumplen las condiciones establecidas en dicho artículo y no al precio de exportación según lo que reclama el solicitante. Por otra parte, la investigación reveló que no era posible establecer un nexo directo entre la retribución percibida por el solicitante en relación con el producto afectado exportado a la Unión y los gravámenes a la importación para las materias primas incorporadas físicamente en el mismo.
(36)
El solicitante también reclamó el mismo ajuste de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra k). Sin embargo, como no pudo demostrar la existencia de un nexo entre la restitución de impuestos a la exportación y la fijación de precios del producto afectado exportado, no pudo aceptarse la solicitud
(37)
Por consiguiente, se rechaza la solicitud de ajuste a efectos de una restitución de impuestos a la exportación, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letras b) y k).
4. Dumping durante el período de investigación de reconsideración
(38)
Se comparó la media ponderada del valor normal de cada tipo del producto afectado exportado a la Unión con la media ponderada del precio de exportación del tipo de producto afectado correspondiente, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(39)
De acuerdo con lo expuesto, el margen de dumping medio ponderado, expresado como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, es el 3,6 %.
4. CARÁCTER DURADERO DEL CAMBIO DE CIRCUNSTANCIAS
(40)
De conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, la Comisión analizó si habían cambiado las circunstancias sobre las que se estableció el margen de dumping vigente y si dicho cambio tiene carácter duradero.
(41)
En su solicitud de reconsideración, el solicitante había manifestado que los cambios en la gama de productos que comercializa tendrían un impacto directo en los costes de producción de los mismos. La investigación ha confirmado que, debido a la reestructuración de la empresa, el solicitante ya no produce ni vende determinados productos en comparación con el período de la investigación original, y que esto ha repercutido en los costes de producción del producto afectado.
(42)
La AETMD ha comentado que la reestructuración llevada a cabo por el solicitante podría no ser de carácter duradero, ya que podría invertirse fácilmente.
(43)
Es muy posible que la dirección del solicitante, si así lo desea, pueda estar en condiciones de invertir la reestructuración. Sin embargo, no existen pruebas que sugieran que la decisión del solicitante de reestructurar y racionalizar la comercialización de los productos del grupo entre las empresas del mismo no vayan a ser de carácter duradero. Además, la reestructuración ya se llevó a cabo en 2009, lo que indica que la nueva estructura de la empresa es de carácter duradero.
(44)
Tras la comunicación de la información, la AETMD reiteró su alegación de que el cambio que había motivado el inicio de la reconsideración no podía considerarse de carácter duradero. Más concretamente, cuestionaba las repercusiones en los costes de producción debido a la reorganización interna dentro del grupo, alegando que los costes que afectan al mismo simplemente pueden reasignarse con objeto de disminuir el valor normal. Por esta razón, el nuevo coste de la producción no puede considerarse de carácter duradero. La AETMD señaló también que la filial responsable de la producción y la venta de productos frescos comparte la misma dirección que el solicitante. La AETMD alegó que esto vuelve a indicar que la reorganización no es profunda y duradera.
(45)
En respuesta a las alegaciones de la AETMD expuestas en el considerando 44, el solicitante destacó que la reorganización implicó también un mejor sistema de contabilidad de costes para identificar y eliminar los puntos de estrangulamiento con el fin de optimizar la producción y reducir los costes de fabricación. El solicitante también destacó que sería muy complicado a estas alturas cambiar por completo la reorganización de 2009 ya que su casa matriz, Agripure Holding PLC, es una empresa cotizada en la bolsa tailandesa.
(46)
El riesgo de un posible cambio radical de la reorganización del solicitante ya ha sido abordada en el considerando 43.
(47)
Por otra parte, a efectos de comprobar la exactitud de las declaraciones en su petición de inicio de la presente reconsideración, la Comisión hizo una comparación de los costes de producción de los tipos de producto exportados a la Unión durante la investigación original (es decir, antes de la reorganización del solicitante en 2009) y durante el período de investigación de reconsideración. Dicha comparación ha confirmado que los costes unitarios de fabricación han cambiado de manera significativa. El cambio en dichos costes va más allá de una simple reasignación de los costes y se debe a una verdadera disminución de los costes indirectos tales como los gastos generales de fabricación y los costes laborales.
(48)
En cuanto al hecho de que el solicitante y su filial compartan la misma dirección administrativa, esta es una práctica empresaria. Por otra parte, durante la visita de inspección a las instalaciones del solicitante, la Comisión observó que las líneas de producción y almacenamiento de productos acabados en las instalaciones también se dedicaban a la producción de maíz dulce; no había rastro visible de la producción y almacenamiento de los productos frescos vendidos por la empresa filial.
(49)
Vistos los argumentos de la AETMD y del solicitante, y habiendo identificado de facto una disminución en los costes de producción por unidad entre la investigación inicial y el período de investigación de reconsideración, debe rechazarse el argumento esgrimido por la AETMD.
(50)
Esta alegó también que el solicitante planeaba incrementar su capacidad de producción durante el año 2013 en alrededor de un 40 %. Según la AETMD, este hecho iría en contra de la alegación del solicitante de que los nuevos costes de producción revisados (que siguieron a la reestructuración) serían de naturaleza duradera.
(51)
La investigación ha confirmado en efecto que el solicitante está aumentando su capacidad de producción. La repercusión del aumento de la capacidad ha sido uno de los factores que sirvieron para llegar a la conclusión, en la reconsideración por expiración, de que no había riesgo de continuación del dumping (6).
(52)
Tras la comunicación de la información, la AETMD reiteró la alegación de que la inversión en nueva capacidad de producción tendrá necesariamente un efecto en los costes de producción y, por tanto, los costes de producción vigentes utilizados como referencia para la comparación de los precios en el mercado interior en esta reconsideración (véase el considerando 24) no son de carácter duradero. En concreto, la AETMD hizo un cálculo basado en las fuentes disponibles y llegó a la conclusión de que los costes totales aumentarían en torno a un 10 % en comparación con los costes actuales debido al incremento de las amortizaciones.
(53)
El solicitante no contradijo la alegación de la AETMD en relación con el aumento de los costes de amortización propiamente dichos, pero subrayó que ese incremento viene a ser compensado por el aumento de los ingresos totales (gracias al aumento de las ventas) y por un descenso en los demás costes como consecuencia del aumento de la automatización.
(54)
Como se indica en el considerando 51, es verdad que el solicitante está invirtiendo en nuevas instalaciones de producción. Las inversiones en nuevas instalaciones pueden implicar un aumento de los costes de amortización. Por otra parte, y como lo señaló el solicitante en respuesta a la observación de la AETMD, nuevas instalaciones de producción pueden llevar aparejadas también modificaciones (en comparación con las actuales líneas de producción) como el nivel de automatización. Dichas modificaciones deberían tener un efecto directo sobre la reducción de costes laborales y energéticos y podrían compensar los aumentos en los costes de amortización.
(55)
En definitiva, se ha llegado a la conclusión de que el impacto global en los costes de producción por unidad producida no puede medirse hasta que se hayan inaugurado las nuevas instalaciones y los costes adicionales se reflejen en las cuentas.
(56)
Sin embargo, y teniendo en cuenta el objetivo de la inversión (aumentar la eficiencia y la competitividad, reducir costes de fabricación por unidad), se espera que al menos a medio y largo plazo no se producirá ningún aumento significativo de los costes de producción por unidad. En tales circunstancias se espera que el valor normal se siga basando en los precios en su mercado interior como en la presente reconsideración. El argumento aducido por la AETMD, por tanto, debe rechazarse.
(57)
Tras la comunicación de la información, la AETMD también cuestionó el carácter duradero del nuevo margen de dumping. Adujo que los precios de exportación utilizados como base para el cálculo del margen de dumping no era representativos. Más concretamente, alegó que:
a)
el número de toneladas exportado durante el período de investigación de reconsideración era demasiado modesto como para considerarse representativo, y
b)
en lo que respecta al considerando 29, teniendo en cuenta que las transacciones de exportación de productos de marca propia representaron casi la mitad de todas las exportaciones durante el período de investigación de reconsideración, los precios de exportación deberían considerarse no representativos. La AETMD consideró que, si entrara en vigor la disminución de medidas propuesta, lo más probable es que la mayor parte de las exportaciones a la Unión estaría constituida por marcas de minoristas con precios de exportación más bajos (7).
(58)
Teniendo en cuenta que las cantidades exportadas a la Unión no eran significativas, la Comisión comprobó ella misma que los precios del solicitante pagados o pagaderos por las exportaciones a la Unión eran representativos en comparación con los precios del solicitante pagados o pagaderos por las exportaciones a otros terceros países. Sobre esta base, se concluyó que los precios facturados a los clientes en la Unión eran coherentes con los facturados a los clientes en otros mercados de exportación.
(59)
La existencia de diferentes segmentos de mercado, de la marca propia y de la marca de los minoristas se han reconocido en el curso de investigaciones anteriores (8) y constituye una parte importante de la definición de los distintos tipos de productos dentro de la definición del producto afectado. Por todo ello, las exportaciones de productos de marca propia se compararon con las ventas interiores de productos de marca propia y las ventas a la exportación de la marca de los minoristas se compararon con las ventas interiores de la marca de los minoristas.
(60)
La alegación de la AETMD según la cual las exportaciones futuras estarán constituidas principalmente por la marca de los minoristas es especulativa, no está respaldada por ninguna prueba y, como tal, es insuficiente para poner en tela de juicio la representatividad de las exportaciones de los productos de marca propia durante el período de investigación de reconsideración. Por consiguiente, se rechazó la alegación de la AETMD.
(61)
La AETMD también alegaba que la disminución del derecho a un nivel inferior podría dar lugar al riesgo de elusión de las medidas.
(62)
Se recuerda que los derechos vigentes ya están diferenciados en función de los productores exportadores tailandeses y que, por ello, el riesgo de elusión de las medidas antidumping (es decir, la utilización del código adicional TARIC con derechos inferiores) ha estado presente desde la introducción de las medidas originales. El derecho inferior calculado para uno de estos productores exportadores no constituye en sí mismo un aumento del riesgo de elusión por parte de Tailandia en su conjunto.
(63)
Además, en caso de que se disponga de información que sugiera que se han socavado los derechos por elusión, puede iniciarse una investigación según corresponda, a condición de que se cumplan las condiciones establecidas en el artículo 13 del Reglamento de base.
(64)
La AETMD también declaró que el solicitante puede haber aumentado artificialmente los precios de exportación a la Unión a través de compensaciones cruzadas con ventas paralelas de otros productos a precios artificialmente bajos.
(65)
Como se indica en el considerando 58, los precios de exportación a la Unión del producto afectado estaban en consonancia con los precios de exportación a terceros países. Así pues, nada indica que los precios de exportación a la Unión fueran artificialmente altos durante el período de investigación de reconsideración y, por consiguiente, se rechaza el argumento.
5. MEDIDAS ANTIDUMPING
(66)
A la luz de los resultados de la investigación, la Comisión considera apropiado modificar el derecho antidumping aplicable a las importaciones del producto afectado procedente de River Kwai International Food Industry Co. Ltd
(67)
Por otra parte, y a petición del solicitante, también se ha modificado su domicilio en Tailandia.
6. COMUNICACIÓN
(68)
Se informó a las partes interesadas de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de modificar el Reglamento de Ejecución (UE) no 875/2013.
(69)
Tras la comunicación de la información, el Gobierno tailandés alegó que el derecho medio ponderado de los exportadores que cooperaron no incluidos en la muestra también debe revisarse a fin de tener en cuenta las conclusiones de esta reconsideración provisional parcial. Debe señalarse que esta alegación va más allá del limitado alcance de la presente reconsideración, cuyo único objetivo es ajustar el nivel del tipo de derecho antidumping existente respecto al solicitante. Toda solicitud de modificación del nivel de los tipos de derecho antidumping a raíz de un supuesto cambio de las circunstancias debe presentarse con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base. Por consiguiente, debe rechazarse esta alegación.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
La mencion relativa a River Kwai International Food Industry Co. Ltd que figura en el cuadro del artículo 1, apartado 2, del Reglamento de Ejecución (UE) no 875/2013 se sustituye por el texto siguiente:
Empresa
Derecho antidumping (%)
Código TARIC adicional
«River Kwai International Food Industry Co. Ltd
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
TAILANDIA
3,6
A791»
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 24 de marzo de 2014.