PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1153/2012
ze dne 3. prosince 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 58,9 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 14. června 2011 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala organizace UK Leather Federation (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby zámiše v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2011 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
U výrobců v Unii byl použit výběr vzorku, přičemž ze tří známých výrobců v Unii byly do vzorku zařazeny dvě skupiny výrobců.
(9)
Bylo kontaktováno šest známých vyvážejících výrobců v ČLR. Žádná z těchto společností však při šetření nespolupracovala.
(10)
Co se týče dovozců, bylo určeno 35 dovozců zámiše do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Pouze dva z nich se přihlásili a byli ochotni spolupracovat na současném přezkumu. Na základě toho nebylo nutné provést výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Byly obdrženy odpovědi od skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval na přezkumu a žádné z relevantních sdružení spotřebitelů nedodalo Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásilo.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království a
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90.
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, žádný z šesti oslovených vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadatelem, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, a statistických údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země USA. Jediný výrobce zámiše, působící v USA v období původního šetření, již uzavřel svůj výrobní závod. Od té doby daný výrobce zámiš dováží prostřednictvím společného podniku v Turecku. Jelikož výroba zámiše ve Spojených státech není nadále významná, byly v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšleny jako srovnatelné jiné země, tj. Indie, Turecko a Nový Zéland. Výrobci v potenciálních srovnatelných zemích Indii, Turecku a na Novém Zélandu byli kontaktováni, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(19)
Pokud jde o běžnou hodnotu, byla při neexistující spolupráci výrobce ze srovnatelné země určena na základě informací o průměrné ceně indického dovozu do Unie, jak uvádějí statistiky dovozu Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. (Indie je zemí s největším objemem dovozu do Unie.) Pokud jde o vývozní cenu, byla při neexistující spolupráci výrobců z ČLR srovnatelné země založena na údajích o průměrné ceně čínského vývozu do Unie, jak uvádějí statistiky Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. Na uvedeném základě bylo stanoveno dumpingového rozpětí jako rozdíl mezi průměrnou cenou indického dovozu do Unie použitou jako běžná hodnota a průměrnou cenou čínského dovozu použitou jako vývozní cena. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 64 %.
2.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(20)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum, údajích poskytnutých žadatelem a také údajích Eurostatu.
(21)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců a atraktivita trhu Unie, pokud jde o ceny a objemy.
(22)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, srovnání dovozních cen z ČLR v období přezkumného šetření a výrobních cen v Unii vykazuje významné podbízení (51,6 %). Pro čínské vyvážející výrobce zůstává trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen i objemu. To je umocněno skutečností, že v ČLR jsou od uložení opatření, kdy došlo k poklesu dovozu z ČLR, nadále významné volné výrobní kapacity. Již před uložením opatření ČLR trojnásobně zvýšila svůj podíl na trhu Unie u tohoto výrobku - z podílu na trhu 10,7 % v roce 2001 na 31,7 % v roce 2004. Čínské ceny vývozu do Unie jsou navíc stále vyšší než ceny na trzích v některých třetích zemích, což činí trh v Unii atraktivním pro čínské vyvážející výrobce.
(23)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský vývoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(24)
V Unii obdobný výrobek vyrábějí tři společnosti (skupiny společností). Dvě z nich jsou zastoupeny žadatelem a sídlí ve Spojeném království a Itálii, přičemž k části zpracování dochází v Polsku a Rumunsku. Třetí výrobce sídlí v Itálii a žádost podporuje. O všech ostatních výrobcích zámiše je známo, že již od roku 2006, kdy byla uložena původní opatření, ukončili výrobu.
(25)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a základních makrodat poskytnutých třetím výrobcem v rámci ověření postavení/výběru vzorku. Uvedené společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. Na dva výrobce zařazené do vzorku připadalo 80 % výroby v Unii.
(26)
Jelikož jsou mikroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. Spotřeba na trhu Unie
(27)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.
(28)
Je třeba rovněž poznamenat, že od roku 2010 jsou významné objemy levného zámiše vyváženy do zbytku Unie přes Španělsko (zhruba 31 %, pokud jde o podíl na trhu). Je třeba poznamenat, že Španělsko již není výrobcem obdobného výrobku a prodej zámiše ze Španělska do zbytku Unie převyšuje dovoz. Dané objemy byly připočteny k údajům o spotřebě. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 26 %, přičemž k hlavnímu nárůstu došlo mezi roky 2009 a 2010.
Tabulka 1
2008
2009
2010
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečných stop) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Dovoz z ČLR
a) Objem a podíl na trhu
(29)
V návaznosti na uložení opatření v roce 2006 došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Během posuzovaného období nicméně došlo k nárůstu objemu dovozu pocházejícího z ČLR o 9 procentních bodů a během období přezkumného šetření objem dosáhl výše 1 103 330 čtverečných stop. Čínský dovoz však nenarostl ve stejné míře jako spotřeba v Unii a podíl čínského dovozu na trhu se během posuzovaného období snížil.
Tabulka 2
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (tis. čtverečných stop) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Ceny
i) Vývoj cen
(30)
Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období kolísala. Ve srovnání s rokem 2008 se ceny v roce 2009 nejprve zvyšovaly a následně v roce 2010 poklesly o 13 % a během období přezkumného šetření se vrátily na úroveň roku 2008.
Tabulka 3
2008
2009
2010
OPŠ
Cena dovozu z dotčené země (EUR/čtverečná stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Cenové podbízení
(31)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF vývozců z ČLR. Proto byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o úvěrové náklady, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Ceny CIF vývozu z ČLR byly získány od Eurostatu a upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(32)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 51,6 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(33)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(34)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě odpovědí informací získaných z úplných odpovědí na dotazník od společností zařazených do vzorku a makrodat poskytnutých třetím výrobcem v Unii.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla založena na informacích, které byly získány z řádně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tyto informace jsou považovány za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Jelikož se tyto ukazatele vztahují pouze ke dvěma společnostem, nelze podle článku 19 základního nařízení z důvodu ochrany důvěrných údajů zveřejnit absolutní údaje a níže jsou uvedeny pouze indexy.
a) Makroekonomické ukazatele
4.1 Výroba
(35)
Od roku 2008 výroba v Unii souvisle klesala a během období přezkumného šetření dosáhla o 12 % nižší úrovně než v roce 2008 navzdory skutečnosti, že spotřeba ve stejném období vzrostla o 26 %.
Tabulka 4
2008
2009
2010
OPŠ
Výroba (tis. čtverečných stop) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Výrobní kapacita a míry využití kapacity
(36)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2008 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 7 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OPŠ
Výrobní kapacita (tis. čtverečných stop) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Objem prodeje
(37)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl mezi roky 2008 a 2009 o 5 % a následně v roce 2010 poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření znovu narostl. Celkově se objem prodeje v posuzovaném období zvýšil o 9 %.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečných stop) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Podíl na trhu
(38)
Mezi roky 2008 a 2009 výrobní odvětví Unie dokázalo opět mírně zvýšit o 1 % podíl na trhu, který v roce 2008 dosahoval již tak nízké hodnoty 23 %, načež jeho podíl na trhu poklesl o 4 procentní body na pouhých 20 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Růst
(39)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 26 % zvýšil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie jen o 9 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 3 procentní body. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii mohli sotva těžit z růstu trhu.
4.6 Zaměstnanost
(40)
Po prvním významném poklesu zaměstnanosti o 9 % mezi roky 2008 a 2009 pokles zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie pokračoval. Ze 74 zaměstnanců v roce 2008 zůstalo v období přezkumného šetření zaměstnáno jen 59 osob, což znamená celkový pokles o 19 %.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivita
(41)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok vzrostla mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 9 %. To je odrazem skutečnosti, že zaměstnanost klesala rychlejším tempem než výroba.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (čtverečných stop na zaměstnance) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(42)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie zůstaly mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Jak je zmiňováno výše, ceny dumpingového čínského dovozu se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Udržování úrovně cen však bylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
Tabulka 10
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/čtverečná stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(43)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.10 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(44)
Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory uložení antidumpingových opatření v roce 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
b) Mikroekonomické ukazatele
4.11 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 31 %. Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2008 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období přezkumného šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 63 % celkové roční výroby). Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (EUR/čtverečná stopa) (15)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Mzdy
(46)
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se mezi roky 2008 a 2009 udržovala na stálé hodnotě, rovněž tak jako mezi rokem 2010 a období přezkumného šetření. Prudký nárůst o 20 % mezi roky 2009 a 2010 je způsoben významným nárůstem nákladů práce u dvou ze společností zařazených do vzorku navzdory skutečnosti, že zaměstnanost byla snížena.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) (16)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investice
(47)
Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se převážně týkaly údržby a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se zvýšily o 21 %. Prudký nárůst mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření je způsoben nákupem vybavení v roce 2011 jednou ze společností zařazených do vzorku.
Tabulka 13
2008
2009
2010
OPŠ
Čisté investice (v EUR) (17)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Ziskovost a návratnost investic
(48)
Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se ztráty (vyjádřené v absolutní hodnotě i v procentech obratu) více než zdvojnásobily.
(49)
Podobně návratnost investic vykazovala záporné hodnoty po celé posuzované období a zhoršila se o 131 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 14
2008
2009
2010
OPŠ
Čistý zisk z prodeje v EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(50)
Peněžní tok z provozních činností zůstával na záporných hodnotách po celé posuzované období a zhoršil se o téměř 300 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 15
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v EUR) (19)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se získáváním kapitálu.
c) Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
4.16 Dopad dumpingového dovozu
(52)
V návaznosti na uložení opatření došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Srovnání cen tohoto dovozu a cenami výrobního odvětví Unie však ukazuje na významné podbízení (51,6 %). Jelikož je zámiš standardizovaným výrobkem a jelikož definice výrobku je velmi omezená a čínské zboží je z pohledu kvality srovnatelné s evropským, poměrně malý podíl čínského dovozu v kombinaci s významným podbízením ukazuje na významný dopad uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
4.17 Dovoz z ostatních zemí
(53)
Významný je dovoz z Indie, Turecka a Nového Zélandu a určitý dovoz z dalších zemí, přičemž jeho celkový podíl na trhu činil v období přezkumného šetření 46 % (pokles z 60 % v roce 2008).
(54)
Pokud jde o dovoz z Indie, je třeba poznamenat, že tento dovoz je významný a jeho podíl na trhu vzrostl z 11 % v roce 2008 na 16 % v období přezkumného šetření. Současně jsou ceny dovozu z Indie poněkud pod průměrem cen výrobců v Unii. Vezme-li se v úvahu významný objem a cenový rozdíl, má se za to, že dovoz z Indie do určité míry přispívá k nepříznivé hospodářské situaci výrobního odvětví Unie. Současně je třeba poznamenat, že ceny dovozu z Indie jsou o více než 60 % vyšší než dumpingové ceny čínského dovozu. Proto se má za to, že tento omezený dopad na současnou situaci výrobního odvětví Unie by s největší pravděpodobností nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 16
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Indie (tis. čtverečných stop) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Podíl dovozu z Indie na trhu (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Průměrná cena dovozu z Indie (EUR/čtverečná stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Významný je též dovoz z Turecka, který odpovídal 10 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 18 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z Turecka vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že účinek dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 17
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Turecka (tis. čtverečných stop) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Podíl dovozu z Turecka na trhu (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Průměrná cena dovozu z Turecka (EUR/čtverečná stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Významný je též dovoz z Nového Zélandu, který odpovídá 7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření, přičemž vzrostl z 3 % v roce 2008. Průměrné ceny tohoto dovozu jsou však mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a dokonce vyšší, než je cenová úroveň výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že ceny dovozu z Nového Zélandu jsou poměrně vysoké, usuzuje se též, že by nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 18
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Nového Zélandu (tis. čtverečných stop) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Podíl dovozu z Nového Zélandu na trhu (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Průměrná cena dovozu z Nového Zélandu (EUR/čtverečná stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Dovoz z ostatních částí světa činil 13 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 27 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a blízké cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z ostatních částí světa vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny ve srovnání s dovozem zámiše z ČLR, usuzuje se, že nepříznivý účinek dovozu z ostatních částí světa rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 19
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních částí světa (tis. čtverečných stop) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Podíl dovozu z ostatních částí světa na trhu (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Průměrná cena dovozu z ostatních částí světa (EUR/čtverečná stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Celkový dovoz ze všech ostatních třetích zemí odpovídal 46 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 60 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz ze třetích zemí vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z třetích zemí jako celku rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 20
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (tis. čtverečných stop) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Průměrná cena dovozu z ostatních zemí (EUR/čtverečná stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(59)
V Unii zůstali již jen tři výrobci (všichni jsou malými a středními podniky). O všech ostatních výrobcích je známo, že již od roku 2006, kdy byla přijata původní opatření, ukončili výrobu. Na to lze pohlížet jako na vývoj v důsledku zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu, jenž je vytvářen na trhu Unie, i za situace, kdy rostla spotřeba.
(60)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Konkrétně poklesla výroba, a to o zhruba 12 %, a i když se prodej mírně zvýšil, bylo to o méně, než o co se zvýšila spotřeba, a následně došlo k poklesu podílu výrobců v Unii na trhu o 3 procentní body.
(61)
Současně je z analýzy mikroekonomických ukazatelů patrné, že ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Unie zůstaly na záporných hodnotách po celé posuzované období a dále se zhoršovaly i směrem k období přezkumného šetření.
(62)
Byla provedena analýza dovozu z Indie, Turecka a Nového Zélandu a ostatních částí světa. S ohledem na každý jednotlivý uvedený dovoz i na jejich celek se usuzuje, že nepříznivý účinek dovozu z těchto zemí není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje podmínek, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
(64)
Vyvozuje se rovněž závěr, že situace, kdy dochází k újmě výrobnímu odvětví Unie je převážně způsobena pokračujícím (i v menších kvantitě) dumpingovým a levným dovozem z ČLR.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(65)
Ačkoliv objem dovozu z ČLR po uložení opatření v roce 2006 významně poklesl, usuzuje se, že v ČLR existují nadále významné volné výrobní kapacity (viz 22. bod odůvodnění). Tyto volné kapacity mohou být snadno přesměrovány na trh Unie v případě, že by opatření byla zrušena.
(66)
Usuzuje se, že pokud by opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by s největší pravděpodobností usilovali o znovunabytí svého původního podílu na trhu v Unii. Skutečně, významné podbízení zjištěné šetřením ukazuje, že úroveň cen v Unii činí unijní trh velmi zajímavým pro čínský dovoz (viz 22. bod odůvodnění).
2. Závěr týkající se přetrvávání újmy
(67)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že v případě zrušení opatření na dovoz z ČLR by s největší pravděpodobností újma pro výrobní odvětví Unie újma přetrvala.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(68)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a uživatelů na straně druhé.
(69)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(70)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům týkajícím se pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(71)
Výrobní odvětví Unie tvořené malými a středními podniky trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se s největší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců
(72)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Podnikání v oblasti zámiše přestavuje pouze omezenou část jejich obratů. Neobjevují se náznaky, že by přetrvávání opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(73)
Žádné ze sdružení uživatelů či spotřebitelů se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření stejně jako v případě původního šetření nepřihlásilo. Vzhledem k tomu, že se v původním šetření usuzovalo, že by dotyčná opatření neměla mít nepatřičný nepříznivý vliv na zájmy těchto stran, a při zohlednění jejich stálé nespolupráce může být vyvozen závěr, že jejich zájmy při zachování opatření zůstanou nedotčeny. Významný dovoz z jiných zdrojů a za konkurenceschopné ceny ve skutečnosti zajistí, že uživatelé a spotřebitelé budou mít nadále velký výběr různých dodavatelů dotčeného výrobku a za přiměřené ceny.
5. Závěr
(74)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorického cla o sazbě ve výši 58,9 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 58,9 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. prosince 2012.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 1153/2012 DEL CONSEJO
de 3 de diciembre de 2012
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de cueros y pieles agamuzados originarios de la República Popular China tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4, y su artículo 11, apartado 2,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión») previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
A raíz de una investigación antidumping («la investigación inicial»), el Consejo estableció, mediante el Reglamento (CE) no 1338/2006 (2), un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de cueros y pieles agamuzados originarios de la República Popular China («el país afectado»), clasificados actualmente en los códigos NC 4114 10 10 y 4114 10 90 («las medidas antidumping definitivas»). Las medidas adoptaron la forma de un derecho ad valorem a un nivel del 58,9 %.
2. Solicitud de reconsideración por expiración
(2)
Tras la publicación de un anuncio de expiración inminente (3) de las medidas antidumping definitivas en vigor, el 14 de junio de 2011 la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por UK Leather Federation («el solicitante»), que representa más del 50 % de la producción total de cueros y pieles agamuzados en la Unión.
(3)
La solicitud presentada se basaba en el argumento de que la expiración de las medidas de antidumping definitivo probablemente daría lugar a una continuación del dumping y del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Inicio de una reconsideración por expiración
(4)
El 13 de septiembre de 2011, tras determinar, previa consulta al Comité Consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea (4) («el anuncio de inicio»).
4. Investigación
4.1. Período de investigación de reconsideración y período considerado
(5)
La investigación sobre la continuación del dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2010 y el 30 de junio de 2011 («el período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación del perjuicio cubrió el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el final del período de investigación de reconsideración («el período considerado»).
4.2. Partes afectadas por la investigación
(6)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración al solicitante y a los demás productores conocidos de la Unión, a los productores exportadores del país afectado, a los importadores no vinculados, a los usuarios de la Unión notoriamente afectados y a los representantes del país exportador. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de manifestar su opinión por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(7)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores del país afectado, productores exportadores e importadores no vinculados de la Unión, se consideró apropiado, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, estudiar la conveniencia de recurrir al muestreo. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo sería necesario y, en tal caso, seleccionar una muestra, se pidió a esas partes, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, que se dieran a conocer en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(8)
Se ha aplicado el muestreo de productores de la Unión y se han incluido en la muestra dos grupos de productores de los tres productores de la Unión conocidos.
(9)
Se contactó a seis productores exportadores conocidos de la República Popular China. Sin embargo, ninguna de estas empresas cooperó en la investigación.
(10)
Con respecto a los importadores, se identificó a treinta y cinco importadores no vinculados de cueros y pieles agamuzados en la Unión y se les invitó a facilitar información para el muestreo. Solo dos de ellos respondieron y se prestaron a cooperar en la reconsideración actual. Por tanto, el muestreo no fue necesario para los importadores no vinculados.
(11)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a aquellos que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Se recibieron respuestas de los grupos de productores de la Unión incluidos en la muestra y de dos importadores no vinculados que cooperaron. Ninguno de los productores exportadores de la República Popular China cooperó en la reconsideración y ninguna asociación de consumidores pertinente facilitó a la Comisión información o se dio a conocer en el transcurso de la investigación.
(12)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación del dumping, y el consiguiente perjuicio, así como el interés de la Unión. Se realizaron inspecciones in situ en los locales de las siguientes partes interesadas:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Reino Unido, y
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Italia.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(13)
El producto afectado por la presente reconsideración es el mismo que el de la investigación inicial, es decir, cueros y pieles agamuzados y el agamuzado combinado al aceite, cortados o no en forma determinada, incluidos los cueros y pieles agamuzados en pasta y el agamuzado combinado al aceite en pasta originarios de la República Popular China («el producto afectado»), clasificados actualmente en los códigos NC 4114 10 10 y 4114 10 90.
(14)
La investigación confirmó que, al igual que en la investigación inicial, el producto afectado y los productos fabricados y vendidos en el mercado interior de la República Popular China, así como los fabricados y vendidos en la Unión por los productores de la Unión, tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos y, por consiguiente, se considera que son productos similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN DEL DUMPING
(15)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si era probable que la expiración de las medidas vigentes diera lugar a una continuación del dumping.
1. Observaciones preliminares
(16)
Como se indicó en el considerando 9, ninguno de los seis productores exportadores de la República Popular China contactados cooperó con la investigación y las conclusiones sobre la probabilidad de continuación del dumping debieron basarse en los datos disponibles, especialmente la información facilitada por el solicitante, incluida la información de la solicitud de reconsideración, y las estadísticas de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
2.1. País análogo
(17)
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal debió determinarse a partir del precio o del valor normal calculado obtenido en un tercer país de economía de mercado adecuado («el país análogo»), o del precio que aplica dicho país a otros países, comprendidos los de la Unión o, si esto no fuera posible, a partir de cualquier otra base razonable, incluido el precio efectivamente pagado o por pagar en la Unión por el producto similar, debidamente ajustado en caso necesario para incluir un margen de beneficio razonable.
(18)
En la investigación inicial, se consideró a los Estados Unidos como país análogo a efectos de determinar el valor normal. El único productor de cueros y pieles agamuzados de los Estados Unidos en el momento de la investigación inicial ha cerrado desde entonces su centro de producción. Desde el cierre, sus cueros y pieles agamuzados se han importado de una empresa en participación de Turquía. Como ya no hay una producción significativa de cueros y pieles agamuzados en los Estados Unidos, en el anuncio de inicio de la presente reconsideración se previeron como países análogos otros países, a saber, Nueva Zelanda, Turquía y la India. Se contactó a productores de los posibles países análogos situados en la India, Turquía y Nueva Zelanda, pero no se pudo obtener su cooperación.
(19)
En ausencia de la cooperación de un productor de un país análogo, el valor normal se determinó sobre la base de la información del precio medio de las importaciones indias en la Unión disponible en las estadísticas de importaciones de Eurostat para el PIR, ya que India es el país con el mayor volumen de importaciones en la Unión. En ausencia de la cooperación de los productores exportadores de la República Popular China, el precio de exportación se determinó sobre la base de la información del precio medio de las importaciones chinas en la Unión disponible en las estadísticas de importaciones de Eurostat para el PIR. A partir de esto, el margen de dumping se determinó como la diferencia entre el precio medio de las importaciones indias en la Unión utilizado como valor normal y el precio medio de las importaciones chinas utilizado como precio de exportación El resultado del cálculo del dumping fue un margen de dumping del 64 %.
2.2. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
(20)
Tras analizar la existencia de dumping durante el período de investigación de reconsideración, se examinó la probabilidad de que el dumping continuara en caso de derogación de las medidas. Dado que ningún productor exportador de la República Popular China cooperó en esta investigación, las conclusiones expuestas a continuación se basan en los datos disponibles con arreglo al artículo 18 del Reglamento de base, es decir, la información facilitada en la solicitud de reconsideración, los datos proporcionados por el solicitante y los datos de Eurostat.
(21)
A este respecto, se analizaron los siguientes elementos: la evolución de las importaciones procedentes de la República Popular China, la producción y la capacidad por explotar de los productores exportadores, y el atractivo del mercado de la Unión en términos de precios y volúmenes.
(22)
Como se indica en el considerando 32, la comparación entre los precios de las importaciones procedentes de la República Popular China durante el PIR y los precios de la industria de la Unión muestran una subcotización importante del 51,6 %. El mercado de la Unión sigue siendo interesante para los productores exportadores chinos tanto en términos de precios como de volúmenes. Este interés es todavía mayor porque, desde la imposición de las medidas, cuando se redujeron las importaciones procedentes de la República Popular China, hay en este país importantes capacidades de producción disponibles. Ya antes de la imposición de las medidas, la República Popular China había triplicado la cuota de este producto en el mercado de la Unión, desde el 10,7 % de 2001 al 31,7 % de 2004. Además, los precios de las exportaciones chinas a la Unión, que son todavía más altos que los de los mercados de otros terceros países, hacen que el mercado de la Unión atraiga a los productores exportadores chinos.
(23)
El análisis anterior demuestra que las exportaciones chinas siguieron entrando en el mercado de la Unión a precios objeto de dumping con márgenes de dumping muy elevados. Teniendo especialmente en cuenta los resultados del análisis de los precios aplicados en los mercados de la Unión, así como de las capacidades disponibles en la República Popular China, puede llegarse a la conclusión de que sería probable que continuara el dumping si se derogaran las medidas.
D. PERJUICIO
1. Industria de la Unión
(24)
Tres (grupos de) empresas fabrican el producto en la Unión. Dos están representadas por el solicitante y están radicadas en el Reino Unido e Italia con algún procesamiento en Polonia y Rumanía. Un tercer productor está radicado en Italia y apoya la solicitud. Se ha comunicado que todos los demás productores de cueros y pieles agamuzados han cerrado sus centros de producción desde 2006, cuando se introdujeron las medidas iniciales.
(25)
La producción total de la Unión con arreglo al artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base se determinó a partir de las respuestas dadas al cuestionario por los productores de la Unión incluidos en la muestra y los macrodatos básicos presentados por el tercer productor en el ejercicio de legitimación/muestreo. Esas empresas constituyen la industria de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base y, en lo sucesivo, se hará referencia a ellas como la «industria de la Unión». Los dos productores incluidos en la muestra suponen el 80 % de la producción de la Unión.
(26)
Dado que los indicadores microeconómicos del perjuicio se basan solo en datos de dos empresas, se presentan en un formato indexado para mantener la confidencialidad, con arreglo al artículo 19 del Reglamento de base.
2. Consumo en el mercado de la Unión
(27)
El consumo de la Unión se determinó a partir de datos sobre el volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, más los datos de importaciones de Eurostat.
(28)
Se observa también que desde 2010 se han exportado volúmenes considerables de cueros y pieles agamuzados a bajo precio al resto de la Unión a través de España (alrededor del 31 % en términos de cuota de mercado) Se observa que España ya no tiene ninguna producción del producto similar y que las ventas de cueros y pieles agamuzados de España al resto de la Unión son superiores a las importaciones. Estos volúmenes se han añadido a la cifra de consumo. Entre 2008 y el PIR, el consumo de la Unión creció un 26 % y el mayor aumento se produjo entre 2009 y 2010.
Cuadro 1
2008
2009
2010
PIR
Consumo total de la Unión (en miles de pies cuadrados) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Índice (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Importaciones procedentes de la República Popular China
a) Volumen y cuota de mercado
(29)
Tras la imposición de las medidas en 2006, las importaciones chinas disminuyeron considerablemente y son todavía bastante limitadas. Su cuota de mercado en el PIR era aproximadamente del 4 %. Ello no obstante, durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de la República Popular China aumentó nueve puntos porcentuales y alcanzó un nivel de 1 103 330 pies cuadrados durante el PIR. Sin embargo, las importaciones chinas no aumentaron en la misma proporción que el consumo de la Unión y la cuota de mercado de dichas importaciones disminuyó durante el período considerado.
Cuadro 2
2008
2009
2010
PIR
Volumen de las importaciones procedentes del país afectado (en miles de pies cuadrados) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Índice (2008 = 100)
100
78
87
109
Cuota de mercado de las importaciones procedentes del país afectado (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Precios
i) Evolución de los precios
(30)
El precio medio de las importaciones chinas varió durante el período considerado. En comparación con 2008, el precio aumentó inicialmente en 2009 antes de caer un 13 % en 2010 y volver a su nivel de 2008 durante el PIR.
Cuadro 3
2008
2009
2010
PIR
Volumen de las importaciones procedentes del país afectado (EUR/pies cuadrados) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Índice (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Subcotización de los precios
(31)
A fin de analizar la subcotización de los precios, la media ponderada de los precios de las ventas de la industria de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión se compararon con la correspondiente media ponderada de los precios cif de los exportadores de la República Popular China. Por tanto, los precios de las ventas de la industria de la Unión se han ajustado, en particular para tener en cuenta los costes de créditos, los gastos de envío, el embalaje y las comisiones, a precio de fábrica. Los precios cif de las exportaciones procedentes de la República Popular China se han obtenido de Eurostat y se han ajustado para abarcar todos los costes relacionados con el despacho de aduana, es decir, los aranceles aduaneros y los costes posteriores a la importación (precio puesto en destino).
(32)
La comparación mostró que, durante el PIR, las importaciones del producto afectado subcotizaron los precios de la industria de la Unión en torno a un 51,6 %.
4. Situación económica de la industria de la Unión
(33)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, el examen de los efectos de las importaciones objeto de dumping en la industria de la Unión incluyó una evaluación de todos los factores e indicadores económicos que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
(34)
A efectos del análisis del perjuicio, los indicadores de perjuicio se establecieron en los dos niveles siguientes:
-
los indicadores macroeconómicos (producción, capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado, crecimiento, empleo, productividad, precio medio unitario, magnitud de los márgenes de dumping y recuperación de los efectos del dumping anterior) se evaluaron a nivel de toda la industria de la Unión, sobre la base de la información recopilada a partir de las respuestas completas al cuestionario de las empresas incluidas en la muestra y los macrodatos facilitados por el tercer productor de la Unión,
-
el análisis de los indicadores microeconómicos (existencias, salarios, rentabilidad, rendimiento de las inversiones, flujo de caja, capacidad para reunir capital e inversiones) se basó en la información derivada de las respuestas al cuestionario debidamente verificadas que facilitaron las empresas incluidas en la muestra. Esta información se considera representativa del conjunto de la industria de la Unión. Dado que estos indicadores se refieren solamente a dos empresas, las cifras absolutas no pueden publicarse por razones de confidencialidad con arreglo al artículo 19 del Reglamento de base y a continuación solo se facilitan índices.
a) Indicadores macroeconómicos
4.1. Producción
(35)
Desde 2008 la producción de la Unión disminuyó continuamente y durante el PIR llegó a ser un 12 % inferior a su nivel de 2008, a pesar de que el consumo estaba aumentando al mismo tiempo un 26 %
Cuadro 4
2008
2009
2010
PIR
Producción (en miles de pies cuadrados) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Índice (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2. Índices de capacidad de producción y de utilización de la capacidad
(36)
La capacidad de producción permaneció estable entre 2008 y el PIR. Si bien la utilización de la capacidad se encontraba ya a un nivel bajo en 2008, el descenso en la producción entre 2008 y el PIR registró de nuevo una importante disminución de siete puntos porcentuales en la utilización de la capacidad.
Cuadro 5
2008
2009
2010
PIR
Capacidad de producción (en miles de pies cuadrados) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Índice (2008 = 100)
100
100
100
100
Utilización de la capacidad (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Índice (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3. Volumen de ventas
(37)
Las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión a clientes no vinculados aumentó un 5 % entre 2008 y 2009, antes de caer un 2 % en 2010 y de volver a subir otra vez durante el PIR. En total, el volumen de ventas aumentó un 9 % en el período considerado.
Cuadro 6
2008
2009
2010
PIR
Volumen de ventas de la Unión a clientes no vinculados (en miles de pies cuadrados) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Índice (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4. Cuota de mercado
(38)
Entre 2008 y 2009, la industria de la Unión consiguió aumentar ligeramente su cuota de mercado ya baja de 2008 (23 %) en un 1 % antes de que dicha cuota perdiera cuatro puntos porcentuales para ser solamente del 20 % en el PIR.
Cuadro 7
2008
2009
2010
PIR
Cuota de mercado de la industria de la Unión (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Índice (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5. Crecimiento
(39)
Entre 2008 y el PIR, si bien el consumo de la Unión creció un 26 %, el volumen de ventas de los productores de la Unión en el mercado de la Unión aumentó solo un 9 % y la cuota de mercado de estos disminuyó tres puntos porcentuales. Se concluye, por lo tanto, que los productores de la Unión no pudieron beneficiarse apenas del crecimiento del mercado.
4.6. Empleo
(40)
Después de una primera reducción importante del empleo del 9 % entre 2008 y 2009, la tasa de empleo de la industria de la Unión siguió disminuyendo. De los setenta y cuatro trabajadores de 2008, en el PIR solo quedaban cincuenta y nueve, lo que representa una reducción del 19 %.
Cuadro 8
2008
2009
2010
PIR
Empleo en relación con el producto afectado (trabajadores) (12)
74
67
62
59
Índice (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7. Productividad
(41)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida en volumen de producción por trabajador y año, aumentó un 9 % entre 2008 y el PIR. Esto refleja que el empleo disminuyó más rápidamente que la producción.
Cuadro 9
2008
2009
2010
PIR
Productividad (pies cuadrados por trabajador) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Índice (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8. Precios de venta y factores que influyen en los precios del mercado interior
(42)
Los precios de venta unitarios de la industria de la Unión se mantuvieron estables entre 2008 y el PIR. Como se indicó anteriormente, las importaciones chinas objeto de dumping subcotizaron considerablemente los precios de la industria de la Unión. Sin embargo, el nivel de los precios se mantuvo a expensas de la cuota de mercado de la Unión.
Cuadro 10
2008
2009
2010
PIR
Precio unitario del mercado de la Unión (EUR/pies cuadrados) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Índice (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9. Magnitud del margen de dumping
(43)
Teniendo en cuenta el volumen, la cuota de mercado y los precios de las importaciones procedentes de la República Popular China, el efecto del margen de dumping real en la industria de la Unión no puede considerarse desdeñable.
4.10. Recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores
(44)
Los indicadores examinados anteriormente muestran que, a pesar de la imposición de las medidas antidumping en 2006, la situación económica y financiera de la industria de la Unión ha seguido siendo sustancialmente frágil y perjudicial. Así pues, no pudo establecerse ninguna recuperación real del dumping anterior, y se considera que la industria de la Unión sigue siendo vulnerable al efecto perjudicial de cualquier importación objeto de dumping en el mercado de la Unión.
b) Indicadores microeconómicos
4.11. Existencias
(45)
El nivel de existencias de cierre en la industria de la Unión creció considerablemente en un 31 % entre 2008 y el PIR. Otros análisis permitieron mejorar la evaluación de la evolución del número de meses de producción que se estaba almacenando. A este respecto, en 2008 los productores incluidos en la muestra almacenaron aproximadamente cinco meses de producción (un 43 %), pero la presión de las importaciones objeto de dumping los obligó a aumentar las existencias a más de siete meses de producción (lo que corresponde al 63 % de la producción anual total) durante el PIR. Por tanto, se confirma la conclusión de que la tendencia de las existencias muestra una situación de perjuicio.
Cuadro 11
2008
2009
2010
PIR
Existencias de cierre (pies cuadrados) (15)
Datos comerciales confidenciales
Índice (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12. Salarios
(46)
El salario medio por trabajador fue estable entre 2008 y 2009, así como entre 2010 y el PIR. El fuerte incremento del 20 % entre 2009 y 2010 se debe al aumento importante de los costes laborales en dos de las empresas incluidas en la muestra, a pesar de haberse reducido el empleo.
Cuadro 12
2008
2009
2010
PIR
Coste laboral anual por trabajador (miles de EUR) (16)
Datos comerciales confidenciales
Índice (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13. Inversiones
(47)
Las inversiones anuales de las empresas incluidas en la muestra para la producción del producto similar estaban destinadas sobre todo al mantenimiento y aumentaron un 21 % entre 2008 y el PIR. El fuerte incremento entre 2010 y el PIR se debió a la compra en 2011 de algunos equipos por parte de una de las empresas incluidas en la muestra.
Cuadro 13
2008
2009
2010
PIR
Inversiones netas (EUR) (17)
Datos comerciales confidenciales
Índice (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14. Rentabilidad y rendimiento de las inversiones
(48)
La industria de la Unión registró pérdidas durante todo el período considerado. Entre 2008 y el PIR, las pérdidas (en términos absolutos y expresadas en porcentaje del volumen de negocios) fueron más del doble.
(49)
Del mismo modo, el rendimiento de las inversiones («RI») fue negativo durante todo el período considerado y empeoró en -131 puntos porcentuales entre 2008 y el PIR.
Cuadro 14
2008
2009
2010
PIR
Rentabilidad neta de las ventas en la UE a clientes no vinculados (% de las ventas netas) (18)
Datos comerciales confidenciales
Índice (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
RI (beneficio neto en porcentaje del valor contable neto de las inversiones) (18)
Datos comerciales confidenciales
Índice (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Flujo de caja y capacidad de reunir capital
(50)
El flujo de caja neto de las actividades de explotación siguió siendo negativo durante todo el período considerado y empeoró en casi -300 puntos porcentuales entre 2008 y el PIR.
Cuadro 15
2008
2009
2010
PIR
Flujo de caja (EUR) (19)
Datos comerciales confidenciales
Índice (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
No hay elementos para pensar que la industria de la Unión tuviera dificultades para reunir capital.
c) Impacto de las importaciones objeto de dumping y otros factores
4.16. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(52)
Tras la imposición de las medidas, las importaciones chinas disminuyeron considerablemente y son todavía bastante limitadas. Su cuota de mercado en el PIR era aproximadamente del 4 %. Sin embargo, la comparación de precios entre estas importaciones y los precios de la industria de la Unión muestran una subcotización importante del 51,6 %. Dado que los cueros y pieles agamuzados son un producto normalizado, que el alcance del producto es muy limitado y que los productos chinos son, en cuanto a calidad, similares a los europeos, la cuota de mercado relativamente pequeña de las importaciones chinas, combinada con la subcotización importante, señala el impacto considerable que tienen esas importaciones en la situación de la industria de la Unión.
4.17. Importaciones procedentes de otros países
(53)
Hay importaciones significativas procedentes de la India, Turquía y Nueva Zelanda, así como de otros países, que, en conjunto, representaron una cuota de mercado del 46 % durante el PIR (por debajo del 60 % de 2008).
(54)
Con respecto a las importaciones procedentes de la India, se observa que sus volúmenes son significativos y que han aumentado su cuota de mercado del 11 % en 2008 al 16 % durante el PIR. Al mismo tiempo, los precios medios de las importaciones indias son algo inferiores a los precios medios de los productores de la Unión. Teniendo en cuenta los volúmenes significativos y el diferencial de precios, se considera que las importaciones indias están contribuyendo en cierta medida a la situación económica negativa de la industria de la Unión. Al mismo tiempo, se observa que los precios de las importaciones indias son un 60 % superiores a los de las importaciones chinas objeto de dumping. Por consiguiente, se considera que este impacto limitado en la situación actual de la industria de la Unión no rompería con toda probabilidad el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio en caso del probable incremento de las importaciones chinas objeto de dumping y el mayor deterioro de la situación de la industria de la Unión derivado de ello si se derogaran las medidas.
Cuadro 16
2008
2009
2010
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de la India (en miles de pies cuadrados) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de la India (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Precio medio de las importaciones procedentes de la India (EUR/pies cuadrados)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Hay también importaciones significativas procedentes de Turquía, que representaban una cuota de mercado del 10 % durante el PIR (por debajo del 18 % de 2008). Al mismo tiempo, los precios medios de estas importaciones son mucho más altos que los de los cueros y pieles agamuzados procedentes de la República Popular China y muy cercanos al nivel de precios de la industria de la Unión. Teniendo en cuenta la tendencia a la baja de las importaciones procedentes Turquía y sus precios relativamente altos, se considera que no romperían el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio en caso del probable incremento de las importaciones chinas objeto de dumping y el mayor deterioro de la situación de la industria de la Unión derivado de ello si se derogaran las medidas.
Cuadro 17
2008
2009
2010
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de Turquía (en miles de pies cuadrados) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Turquía (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Precio medio de las importaciones procedentes de Turquía (EUR/pies cuadrados)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Hay también importaciones significativas procedentes de Nueva Zelanda, que representaban una cuota de mercado del 7 % durante el PIR y han aumentado desde el 3 % de 2008. Sin embargo, los precios medios de estas importaciones son mucho más altos que los de los cueros y pieles agamuzados procedentes de la República Popular China e incluso más altos que el nivel de precios de la industria de la Unión. Teniendo en cuenta los precios relativamente altos de las importaciones procedentes de Nueva Zelanda, se considera que tampoco romperían el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio en caso del probable incremento de las importaciones chinas objeto de dumping y el mayor deterioro de la situación de la industria de la Unión derivado de ello si se derogaran las medidas.
Cuadro 18
2008
2009
2010
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de Nueva Zelanda (en miles de pies cuadrados) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Nueva Zelanda (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Precio medio de las importaciones procedentes de Nueva Zelanda (EUR/pies cuadrados)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Las importaciones procedentes del resto del mundo representaban una cuota de mercado del 13 % durante el PIR (por debajo del 27 % de 2008). Al mismo tiempo, los precios medios de estas importaciones son mucho más altos que los de los cueros y pieles agamuzados procedentes de la República Popular China y están próximos al nivel de precios de la industria de la Unión. Teniendo en cuenta la tendencia a la baja de las importaciones procedentes del resto del mundo y sus precios relativamente altos en comparación con las importaciones de cueros y pieles agamuzados procedentes de la República Popular China, se considera que tampoco romperían el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio en caso del probable incremento de las importaciones chinas objeto de dumping y el mayor deterioro de la situación de la industria de la Unión derivado de ello si se derogaran las medidas.
Cuadro 19
2008
2009
2010
PIR
Volumen de las importaciones procedentes del resto del mundo (en miles de pies cuadrados) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Cuota de mercado de las importaciones procedentes del resto del mundo (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Precio medio de las importaciones procedentes del resto del mundo (EUR/pies cuadrados)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Las importaciones procedentes de todos los demás terceros países juntos representaban una cuota de mercado del 46 % durante el PIR (por debajo del 60 % de 2008). Al mismo tiempo, los precios medios de estas importaciones son mucho más altos que los de los cueros y pieles agamuzados procedentes de la República Popular China y muy cercanos al nivel de precios de la industria de la Unión. Teniendo en cuenta la tendencia a la baja de las importaciones procedentes de terceros países y sus precios relativamente altos, se considera que, en conjunto, no romperían el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio en caso del probable incremento de las importaciones chinas objeto de dumping y el mayor deterioro de la situación de la industria de la Unión derivado de ello si se derogaran las medidas.
Cuadro 20
2008
2009
2010
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de otros países (en miles de pies cuadrados) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Índice (2008 = 100)
100
86
105
97
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros países (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Precio medio de las importaciones procedentes de otros países (EUR/pies cuadrados)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Conclusión sobre la situación de la industria de la Unión
(59)
En la Unión solo quedan tres productores (todos PYME). Se ha comunicado que todos los demás productores de cueros y pieles agamuzados han cerrado sus centros de producción desde 2006, cuando se introdujeron las medidas iniciales. Se considera que esto se debe a la presión cada vez mayor de las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China en el mercado de la Unión, incluso en una situación de aumento del consumo.
(60)
El análisis del perjuicio muestra que la situación de la industria de la Unión empeoró en el período considerado. En particular, la producción disminuyó un 12 % aproximadamente y, aunque las ventas crecieron ligeramente, este aumento fue inferior al del consumo y, por consiguiente, la cuota de mercado de los productores de la Unión disminuyó tres puntos porcentuales.
(61)
Al mismo tiempo, el análisis de los indicadores microeconómicos muestra que la rentabilidad, el rendimiento de las inversiones y el flujo de caja de la industria de la Unión siguieron siendo negativos durante todo el período considerado y empeoraron aún más hacia el PIR.
(62)
Se han analizado las importaciones procedentes de la India, Turquía, Nueva Zelanda y el resto del mundo. Con respecto a cada uno de estos flujos de importaciones y a todos ellos en conjunto, se considera que no romperían el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio en caso del probable incremento de las importaciones chinas objeto de dumping y el mayor deterioro de la situación de la industria de la Unión derivado de ello si se derogaran las medidas.
(63)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye que la industria de la Unión ha seguido sufriendo un perjuicio importante en el sentido del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, y que su situación es muy frágil, vulnerable y en condiciones muy distantes de lo que podría esperarse si se hubiera recuperado del perjuicio constatado en la investigación inicial.
(64)
Se concluye también que la situación perjudicial de la industria de la Unión se debe sobre todo a la existencia constante (aunque en cantidades inferiores) de importaciones objeto de dumping y a bajo precio procedentes de la República Popular China.
E. PROBABILIDAD DE LA CONTINUACIÓN DEL PERJUICIO
1. Repercusiones del volumen de importaciones proyectado y efectos sobre el precio en caso de derogación de las medidas
(65)
Aunque los volúmenes de importación procedentes de la República Popular China disminuyeron considerablemente después de la imposición de las medidas en 2006, se considera que sigue habiendo capacidades importantes en ese país (véase el considerando 22). Estas capacidades excedentarias pueden desviarse fácilmente al mercado de la Unión en caso de que se deroguen las medidas.
(66)
Se considera que, en caso de que se deroguen las medidas, los productores exportadores chinos intentarían con toda probabilidad recuperar cualquier cuota de mercado perdida en la Unión. De hecho, la subcotización significativa determinada por la investigación muestra que el nivel de precios en la Unión convierte a esta en un mercado muy interesante para las importaciones chinas (véase el considerando 22).
2. Conclusión sobre la continuación del perjuicio
(67)
Con arreglo a esto, se concluye que la derogación de las medidas aplicadas a las importaciones procedentes de la República Popular China daría lugar con toda probabilidad a la continuación del perjuicio para la industria de la Unión.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Introducción
(68)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, es decir, los de la industria de la Unión, por una parte, y los de los importadores y los usuarios, por otra.
(69)
Cabe recordar que en la investigación inicial se consideró que la adopción de medidas no era contraria al interés de la Unión. Además, el hecho de que la presente investigación sea una reconsideración, en la que se analiza, por tanto, una situación en la que ya han estado en vigor medidas antidumping, permite evaluar cualquier efecto negativo excesivo de estas para las partes afectadas.
(70)
Sobre esta base, se examinó si, a pesar de las conclusiones sobre la probabilidad de la continuación del dumping perjudicial, podría concluirse claramente que mantener las medidas en este caso concreto no redundaría en interés de la Unión.
2. Interés de la industria de la Unión
(71)
La industria de la Unión, compuesta por PYME, ha perdido mercado sistemáticamente y ha sufrido un perjuicio importante durante el período considerado. Si se derogan las medidas, la industria de la Unión estaría con toda probabilidad en una situación aún peor.
3. Interés de los importadores
(72)
Hay dos importadores no vinculados que cooperan en la investigación. La actividad relacionada con los cueros y pieles agamuzados constituye solo una parte limitada de su respectivo volumen de negocios. Nada indica que la continuación de las medidas tendría efectos negativos en sus actividades.
4. Interés de los usuarios y los consumidores
(73)
Ninguna asociación de usuarios o de consumidores se dio a conocer en el plazo fijado en el anuncio de inicio, como tampoco en la investigación inicial. Teniendo en cuenta que en la investigación inicial se consideró que las medidas en cuestión no afectarían indebidamente al interés de dichas partes y en vista de la continua falta de cooperación de estas, puede concluirse que el mantenimiento de las medidas no afectará a sus intereses. De hecho, la existencia de importaciones significativas procedentes de otras fuentes a precios competitivos asegurará que los usuarios y los consumidores sigan disponiendo de una gran variedad de suministradores del producto en cuestión a precios razonables.
5. Conclusión
(74)
Teniendo en cuenta todos los factores expuestos anteriormente, se concluye que no existen razones perentorias para no mantener las medidas antidumping actualmente en vigor.
G. MEDIDAS ANTIDUMPING
(75)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Se les concedió también un plazo para presentar comentarios a raíz de esta comunicación. Las observaciones y comentarios se tuvieron debidamente en cuenta cuando estaba justificado.
(76)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de cueros y pieles agamuzados originarios de la República Popular China. Se recuerda que estas medidas consisten en derechos ad valorem a un nivel del 58,9 %.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de cueros y pieles agamuzados y el agamuzado combinado al aceite, cortados o no en forma determinada, incluidos los cueros y pieles agamuzados en pasta y el agamuzado combinado al aceite en pasta originarios de la República Popular China, clasificados actualmente en los códigos NC 4114 10 10 y 4114 10 90.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1, será del 58,9 %.
3. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 3 de diciembre de 2012.