PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 695/2013 DEL CONSEJO
de 15 de julio de 2013
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de tablas de planchar originarias de la República Popular China, y se derogan las medidas antidumping sobre las importaciones de tablas de planchar originarias de Ucrania a raíz de una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, y de una reconsideración provisional parcial en virtud del artículo 11, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4, y su artículo 11, apartados 2, 3 y 6,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión») previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
Mediante el Reglamento (CE) no 452/2007 (2), el Consejo estableció derechos antidumping definitivos, con márgenes entre el 9,9 % y el 38,1 %, sobre las importaciones de tablas de planchar originarias de la República Popular China («RPC») y Ucrania. Mediante el Reglamento de Ejecución (UE) no 1243/2010 (3), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de tablas de planchar de Since Hardware (Guangzhou) Co., un productor exportador chino de tablas de planchar, a raíz de una nueva investigación en virtud del artículo 5 del Reglamento de base («las investigaciones iniciales»).
(2)
Mediante el Reglamento de Ejecución (UE) no 270/2010 (4), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de tablas de planchas de Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, un productor exportador chino de tablas de planchar.
(3)
Mediante el Reglamento de Ejecución (UE) no 580/2010 (5), el Consejo modificó el derecho antidumping definitivo en vigor con respecto a las importaciones de tablas de planchar originarias de Ucrania, fijándolo en un 7 %, a raíz de una reconsideración provisional parcial limitada al dumping con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base.
(4)
Mediante el Reglamento de Ejecución (UE) no 77/2010 (6), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de tablas de planchar de Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co., un productor exportador chino de tablas de planchar, a raíz de una reconsideración para un nuevo exportador en virtud del artículo 11, apartado 4, del Reglamento de base.
(5)
Mediante el Reglamento de Ejecución (UE) no 805/2010 (7), el Consejo restableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de tablas de planchar de Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan, un productor exportador chino de tablas de planchar, en cumplimiento de la sentencia del Tribunal de Justicia en el asunto C-141/08 P (8).
(6)
Mediante el Reglamento de Ejecución (UE) no 987/2012 (9), el Consejo restableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de tablas de planchar originarias de la República Popular China, fabricadas por Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, en aplicación de la sentencia del Tribunal de Justicia en el asunto T-274/07 (10).
(7)
En lo sucesivo, las investigaciones mencionadas se denominarán «las investigaciones anteriores».
2. Solicitudes de reconsideración
2.1. Reconsideración por expiración de las medidas antidumping vigentes contra Ucrania y la RPC
(8)
A raíz de la publicación de un anuncio de la expiración inminente (11) de las medidas antidumping en vigor, el 25 de enero de 2012 la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
(9)
La solicitud fue presentada por tres productores que representan una proporción importante, en este caso más del 40 %, de la producción de tablas de planchar de la Unión («los solicitantes de la reconsideración por expiración»).
(10)
La solicitud de reconsideración por expiración se refería a todos los países actualmente cubiertos por las medidas vigentes, a saber, la RPC y Ucrania, y se basaba en que la expiración de las medidas probablemente daría lugar a la continuación o la reaparición del dumping y del perjuicio para la industria de la Unión.
(11)
El 25 de abril de 2012, tras determinar, previa consulta al Comité Consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración, en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, mediante la publicación de un anuncio de inicio en el Diario Oficial de la Unión Europea (12) («anuncio de inicio de la reconsideración por expiración»).
2.2. Reconsideración provisional parcial de las medidas antidumping vigentes contra Ucrania con respecto al único productor exportador de Ucrania
(12)
El 17 de marzo de 2012 la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración provisional parcial, limitada al dumping, en virtud del artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por Eurogold Industries Ltd, el único productor exportador del producto afectado de Ucrania («el solicitante de la reconsideración provisional»).
(13)
Según el solicitante de la reconsideración provisional, las circunstancias con arreglo a las cuales se establecieron las medidas habían cambiado y estos cambios eran de carácter duradero. Sobre la base de estos cambios se alegó que las medidas antidumping existentes ya no eran necesarias para contrarrestar el dumping.
(14)
Tras haber determinado, previa consulta al Comité Consultivo, que existían pruebas suficientes pruebas para iniciar una reconsideración provisional parcial, la Comisión inició el 12 de junio de 2012 (13) dicha reconsideración («anuncio de inicio de la reconsideración provisional»).
3. Investigación
3.1. Reconsideración por expiración
a) Periodo de investigación y periodo considerado en la investigación de reconsideración por expiración
(15)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio para la reconsideración por expiración abarcó el periodo comprendido entre el 1 de enero de 2011 y el 31 de diciembre de 2011 («el periodo de investigación de la reconsideración por expiración» o «PIRE»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde enero de 2008 hasta el final del PIRE («el periodo considerado»).
b) Partes afectadas por la investigación y muestreo
(16)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración a los solicitantes, a los demás productores conocidos de la Unión, a los productores exportadores, a los importadores, a los usuarios de la Unión notoriamente afectados y a sus asociaciones, así como a los representantes de los países exportadores. Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de presentar sus opiniones por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio de la reconsideración por expiración. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones concretas para ser oídas.
(17)
Teniendo en cuenta el número aparentemente elevado de productores exportadores chinos y de productores de la Unión, en el anuncio de inicio de la reconsideración por expiración se previó la posibilidad de recurrir al muestreo con arreglo a lo dispuesto en el artículo 17 del Reglamento de base.
(18)
Para que la Comisión pudiese decidir si era necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra representativa, se pidió a todos los productores exportadores chinos que se diesen a conocer a la Comisión y que facilitasen la información especificada en el anuncio de inicio de la reconsideración por expiración. Solo dos productores exportadores de la RPC se dieron a conocer y facilitaron a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio de la reconsideración por expiración. Por lo tanto, no se consideró necesario recurrir al muestreo.
(19)
El único productor exportador ucraniano cooperó en la reconsideración provisional parcial paralela y solicitó que los datos verificados y recopilados en el contexto de la reconsideración provisional se utilizaran a efectos de esta reconsideración por expiración [véase el considerando (31)].
(20)
En el anuncio de inicio de la reconsideración por expiración, la Comisión comunicó que había constituido provisionalmente una muestra de productores de la Unión. Esta muestra constaba de tres empresas, de los entre veinte y treinta productores de la Unión, según las estimaciones, de los que se sabía antes de iniciarse la investigación que fabricaban el producto similar. Las tres empresas incluidas en la muestra se seleccionaron sobre la base de sus ventas y de su volumen de producción del producto similar en 2011, así como de su ubicación geográfica en la Unión. La muestra representaba más del 40 % de la producción y las ventas totales estimadas de la Unión durante el PIRE y se consideró, por lo tanto, representativa. Se invitó a las partes interesadas a consultar el expediente y a efectuar observaciones sobre la idoneidad de esta elección en el plazo de quince días a partir de la fecha de publicación del anuncio de inicio. Ninguna parte interesada presentó observaciones sobre la muestra propuesta.
(21)
Ningún importador no vinculado de la Unión se dio a conocer ni cooperó en la investigación de reconsideración por expiración.
c) Cuestionarios y verificación
(22)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y el consiguiente perjuicio, así como para la determinación del interés de la Unión.
(23)
Se enviaron cuestionarios a los dos productores exportadores chinos que se manifestaron durante el muestreo. Solo uno de estos productores exportadores chinos cooperó y respondió al cuestionario.
(24)
Se recibieron respuestas al cuestionario de los tres productores de la Unión incluidos en la muestra. Además, cuatro productores de la Unión que cooperaron facilitaron información de carácter general para el análisis del perjuicio.
(25)
Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
-
RPC:
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, RPC,
-
Brabantia S&S, Hong Kong,
-
Productores de la Unión:
-
Colombo New Scal SpA, Italia,
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polonia,
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Reino Unido.
(26)
Habida cuenta de la necesidad de establecer un valor normal para los productores exportadores de la RPC a los que no se concedió el trato de economía de mercado en las investigaciones iniciales, se llevó a cabo una inspección para determinar el valor normal con arreglo a los datos de un país análogo en los locales de la siguiente empresa:
-
Ucrania:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhytomyr, Ucrania.
d) Comunicación de información
(27)
Se informó a todas las partes interesadas de los hechos y consideraciones esenciales con arreglo a los cuales se pensaba recomendar el establecimiento de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones del producto afectado originario de la RPC y concluir la investigación relativa a las medidas antidumping aplicables a las importaciones del producto afectado originario de Ucrania. También se concedió a las partes un plazo para que pudieran presentar observaciones tras comunicárseles esa información. No se recibieron observaciones.
3.2. Reconsideración provisional parcial
a) Periodo de investigación de la reconsideración provisional
(28)
El periodo de investigación de la reconsideración provisional parcial en virtud del artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, relativo a las importaciones originarias de Ucrania, abarcó el periodo comprendido entre el 1 de abril de 2011 y el 31 de marzo de 2012 («el periodo de investigación de la reconsideración provisional»). Un periodo de investigación menos reciente, como el utilizado en la reconsideración por expiración, no hubiera sido coherente con los requisitos del artículo 6, apartado 1, del Reglamento de base. Además, en un procedimiento de devolución paralelo se ha utilizado un periodo de investigación similar.
b) Partes afectadas por la investigación
(29)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la reconsideración provisional parcial al solicitante de la reconsideración provisional y a los representantes del país exportador afectado. Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar audiencia en el plazo previsto en el anuncio de inicio de la reconsideración provisional. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones concretas para ser oídas.
c) Cuestionarios y verificación
(30)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró precisa para determinar el dumping del solicitante de la reconsideración provisional y la necesidad de mantener las medidas.
(31)
El solicitante de la reconsideración provisional representaba todas las importaciones del producto afectado procedentes de Ucrania. Se envió un cuestionario a esta empresa que cooperó y respondió al cuestionario. Se llevó a cabo una inspección in situ en los locales siguientes:
-
Ucrania:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhytomyr, Ucrania.
d) Comunicación de información
(32)
Se informó a todas las partes de los hechos y las consideraciones esenciales con arreglo a los cuales se tenía la intención de concluir la investigación relativa a las medidas antidumping aplicables a las importaciones del producto afectado originario de Ucrania. También se concedió a las partes un plazo para que pudieran presentar observaciones tras comunicárseles esa información. No se recibieron observaciones.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(33)
El producto objeto tanto de la reconsideración por expiración como de la reconsideración provisional parcial es el mismo que el contemplado en el Reglamento (CE) no 452/2007 del Consejo y el Reglamento (UE) no 1243/2010 del Consejo, a saber, tablas de planchar, sean o no de sujeción independiente, con o sin absorción de vapor, plano calefactor y función de soplado, incluidas las tablas para mangas, y las partes esenciales de estas, es decir, las patas, el plano superior y el apoyo de hierro, originarias de la República Popular China y de Ucrania («el producto afectado»), clasificadas actualmente en los códigos ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 y ex 8516 90 00.
(34)
Las investigaciones de reconsideración actuales han confirmado que, como en las investigaciones iniciales, el producto afectado y las tablas de planchar producidas y vendidas en los mercados nacionales de los países afectados, las tablas de planchar producidas y vendidas por la industria de la Unión en el mercado de la Unión y las producidas y vendidas en el mercado nacional análogo de Ucrania tienen las mismas características físicas y técnicas y los mismos usos básicos.
(35)
Por tanto, dichos productos deben considerarse productos similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING, PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING Y CARÁCTER DURADERO DEL CAMBIO DE CIRCUNSTANCIAS
1. Dumping - reconsideración por expiración - RPC
1.1. Observaciones generales
(36)
Como se indicó anteriormente, solo un productor exportador chino cooperó en la investigación, que representaba solamente una cantidad insignificante del total de las exportaciones chinas durante el PIRE. Las conclusiones relativas a esta empresa no se consideraron, por lo tanto, representativas con respecto al país.
(37)
En consecuencia, se comunicó a las autoridades chinas y a los productores exportadores chinos que no cooperaron que iba a aplicarse el artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base y se les dio la oportunidad de presentar sus observaciones de conformidad con el artículo 18, apartado 4, del Reglamento de base. No se recibieron observaciones.
(38)
De conformidad con el artículo 18, apartado 1 del Reglamento de base, las conclusiones relacionadas con el dumping y la probabilidad de la continuación del dumping que se exponen a continuación debieron basarse en los datos disponibles, en particular la información de la solicitud de reconsideración por expiración y las estadísticas a disposición de la Comisión que se consideraron más exactas, es decir, los datos transmitidos mensualmente por los Estados miembros en virtud del artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base («la base de datos del artículo 14, apartado 6»). Otras fuentes estadísticas, tales como la base de datos de exportación china y Eurostat (ocho dígitos) no se consideraron fiables porque los códigos aduaneros respectivos cubrían otros productos además del producto afectado.
1.2. Valor normal
a) País análogo
(39)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se concede el trato de economía de mercado debe determinarse sobre la base de los precios nacionales o del valor normal calculado en un país análogo.
(40)
A tal efecto, en el anuncio de inicio de la reconsideración por expiración la Comisión propuso a Ucrania como país análogo. Ucrania fue uno de los países utilizados en anteriores investigaciones como un tercer de economía de mercado apropiado para determinar el valor normal con respecto a la RPC. Se dio a todas las partes interesadas la oportunidad de presentar sus observaciones sobre la elección del país análogo previsto. No se recibieron observaciones.
(41)
Además, la Comisión intentó obtener la cooperación de otros posibles países análogos, a saber, Malasia, Bosnia y Herzegovina, la India, Israel y Turquía. Solo las autoridades turcas presentaron una lista de productores conocidos con los que ponerse en contacto, sin indicar si alguno de ellos cooperaría en la investigación. Al mismo tiempo, el único productor exportador ucraniano estuvo de acuerdo en que sus datos presentados y verificados en el contexto de la reconsideración provisional paralela se utilizaran a efectos de la reconsideración por expiración. Los datos son representativos de todo el país.
(42)
Teniendo en cuenta lo anterior y los requisitos del artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se concluyó que Ucrania era un país análogo apropiado.
b) Determinación del valor normal en el país análogo
(43)
El único productor exportador ucraniano no cooperó en la reconsideración por expiración, pero cooperó en la reconsideración provisional parcial paralela y puso sus datos, recopilados y verificados en el marco de la reconsideración provisional parcial, a disposición a los efectos de la reconsideración por expiración.
(44)
Dada la superposición importante entre los periodos de la investigación de la reconsideración por expiración y de la reconsideración provisional, y teniendo en cuenta que el exportador ucraniano representaba el 100 % de las exportaciones de Ucrania a la Unión, el valor total se determinó, por tanto, sobre la base de los datos recopilados y verificados en el marco de la reconsideración provisional parcial paralela [véanse los considerandos (77) a (83)].
1.3. Precio de exportación
(45)
El precio de exportación de los exportadores chinos que no cooperaron se basó en los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. Por lo tanto, el precio de exportación se determinó a partir de las estadísticas de importación de que disponía la Comisión (es decir, la base de datos del artículo 14, apartado 6), calculado sobre la base de una media ponderada.
(46)
En el caso de los productores exportadores chinos que cooperaron, los precios de exportación se basaron en el precio al que los productos importados se revendieron por primera vez a un comprador independiente, de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base.
1.4. Comparación
(47)
Con respecto a los productores exportadores chinos que no cooperaron, la comparación entre el valor normal y el precio de exportación se realizó a precio franco fábrica. A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Los ajustes se realizaron, en su caso, con respecto a los costes de flete y transporte, siempre que se demostró que afectaban a la comparabilidad de los precios, determinados sobre la base de los datos recopilados del productor exportador chino que cooperó.
(48)
En el caso del productor exportador chino que cooperó, la comparación se realizó entre el valor normal medio ponderado y el precio de exportación medio ponderado determinado a partir de los datos comunicados y verificados, comparados sobre la base del precio franco fábrica por tipo de producto y en la misma fase comercial. A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se realizaron ajustes de hasta el 5,9 %, en su caso, con respecto a los costes de flete y transporte, siempre que se demostró que afectaban a la comparabilidad de los precios.
1.5. Margen de dumping
(49)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping para el productor exportador chino que cooperó se determinó sobre la base de una comparación del valor normal medio ponderado por tipo de producto con el precio de exportación medio ponderado del tipo correspondiente del producto afectado. Esta comparación indicativa no mostró que hubiera dumping. Dado que las importaciones de esta empresa representaban solo una proporción marginal de la totalidad de las importaciones chinas en volumen, las conclusiones relativas a esta empresa no se consideraron representativas de toda la RPC.
(50)
En el caso de los productores exportadores chinos que no cooperaron, el margen de dumping se determinó sobre la base de una comparación del valor normal medio ponderado con el precio de exportación medio ponderado. Dada la falta de cooperación, no fue posible efectuar la comparación por tipo de producto. En su lugar, la comparación hubo de basarse en los datos estadísticos, tal como se explica en los considerandos (44) y (45). La comparación mostró la existencia de un margen de dumping indicativo del 11,5 %.
1.6. Probabilidad de continuación del dumping en la RPC
(51)
Dada la escasa cooperación, durante la investigación no había información disponible sobre el mercado nacional chino. El exportador chino que cooperó se estableció para producir solamente para el mercado de la Unión y no tenía información sobre la situación nacional.
(52)
Las conclusiones con respecto a la probabilidad de que el dumping continúe deben basarse fundamentalmente en la información disponible en la solicitud de reconsideración por expiración y en la información verificada y publicada en el marco de la reconsideración por expiración de las medidas, de junio de 2010, realizada por la Comisión de Comercio Internacional de los EE.UU. («reconsideración por expiración de las medidas de los EE.UU.») (14), que la Comisión consideró pertinente a efectos de su investigación.
a) Volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de la RPC
(53)
A pesar de las medidas en vigor y de la disminución de las importaciones chinas durante el periodo considerado, tal como se indica en el considerando (106), esas importaciones siguieron teniendo una cuota de mercado significativas en el mercado de la Unión de entre un 15 % y un 20 % aproximadamente durante el PIRE, subcotizando los precios de la Unión en casi un 20 % durante el mismo periodo [véase el considerando (109)].
(54)
Dada la cuota de mercado considerable y la constante subcotización significativa durante el PIRE, puede preverse razonablemente que las importaciones chinas de volúmenes sustanciales seguirán ejerciendo una presión importante sobre los precios de la industria de la Unión si se suprimen las medidas.
b) Capacidad de producción y exceso de capacidad en la RPC
(55)
Los datos publicados en la reconsideración por expiración de las medidas de los EE.UU. muestran que en la RPC hay una capacidad considerable que representa aproximadamente el 80 % de consumo de la Unión (2009). La Comisión no encontró información más reciente que contradijera la información recopilada por la autoridad de los EE.UU. encargada de la investigación. Dada la falta de cooperación, no puede determinarse exactamente la capacidad no utilizada.
(56)
Con arreglo a la información de la solicitud de reconsideración por expiración, el número de productores existentes en la RPC sigue siendo elevado. Por lo tanto, no se han encontrado indicios de disminución de la capacidad de producción de la RPC.
(57)
Además, con arreglo a la información recopilada por la Comisión sobre la reconsideración por expiración de las medidas de los EE.UU. y confirmada por la reconsideración por expiración actual con respecto al productor exportador chino que cooperó, puede establecerse fácilmente una capacidad adicional para atender el aumento de la demanda, ya que la producción se basa principalmente en el trabajo. Además, la investigación puso de manifiesto que los productores que fabrican también otros productos además del producto afectado eran capaces de pasar fácilmente de la fabricación de otros productos a la fabricación del producto afectado en función de la demanda. Por lo tanto, si se deroga el derecho antidumping los productores chinos serían muy probablemente capaces de aumentar su producción de tablas de planchar de manera relativamente rápida sin que fueran necesarias inversiones importantes.
(58)
Por lo tanto, sobre la base de la información disponible, se concluyó que la RPC dispone al menos potencialmente de una gran capacidad disponible, que podría redirigirse al mercado de la Unión si se permite que las medidas antidumping dejen de tener efecto.
c) Atractivo del mercado de la Unión y de otros terceros mercados
(59)
Debido a la escasa cooperación y a la no disponibilidad de datos fiables, no pudo realizarse una comparación entre los precios de las importaciones en la Unión y en otros terceros mercados de exportación, así como con los precios nacionales chinos. La comparación indicativa basada en los datos disponibles puso de manifiesto que las importaciones chinas subcotizaban de manera importante los precios medios de la Unión [véase el considerando (109)]. Por lo tanto, se considera que el mercado de la Unión es atractivo para los productores exportadores chinos con respecto a los precios.
(60)
Además, sobre la base de la conclusiones de la reconsideración por expiración de las medidas de los EE.UU., con respecto a las cuales no se ha encontrado información contradictoria, puede considerarse que la Unión es actualmente el mayor mercado de exportación para los productores chinos. El segundo mercado de exportación más importante, los EE.UU., sigue cerrado a los productores exportadores chinos, ya que los derechos antidumping son importantes y se han ampliado recientemente hasta 2015.
(61)
La cuota de mercado relativamente estable e importante de las importaciones chinas a pesar de las medidas en vigor indica que la Unión sigue siendo un mercado de exportación atractivo para los productores exportadores chinos. El cierre del mercado de los EE.UU., que es el segundo mayor mercado de exportación, muestra que la capacidad de absorción de los terceros mercados es limitada. Por lo tanto, es posible que los productores exportadores chinos se centren en el mercado de la Unión si se suprimen las medidas contra la RPC.
d) Comportamiento en el pasado
(62)
La información recopilada en el marco de la reconsideración por expiración de las medidas de los EE.UU. muestra que los productores chinos están muy orientados a la exportación. Las conclusiones de la reconsideración por expiración actual parecen confirmar en parte esto, ya que el único productor exportador no dirigía su actividad al mercado nacional chino, sino solo a la exportación.
(63)
La ampliación de las medidas antidumping de los EE.UU. a raíz de la reconsideración por expiración de las medidas de este país indica que las prácticas de dumping de los productores exportadores chinos en otros mercados podrían reproducirse en el mercado de la Unión si se suprimieran las medidas.
(64)
Asimismo, el comportamiento de un exportador chino que se había beneficiado en el pasado de un tipo de derecho del 0 %, Since Hardware (Guangzhou) Co., puede constituir un claro indicio del posible comportamiento de los exportadores chinos si se suprimieran las medidas. Since Hardware, uno de los mayores productores exportadores chinos aumentó su cuota de mercado en el mercado de la Unión en aproximadamente el 64 % en volumen, con un dumping determinado de aproximadamente el 52 % y una subcotización de los precios de la Unión del 16 % (15). En vista del atractivo del mercado de la Unión y de la capacidad disponible en la RPC, este comportamiento pasado indica que es probable que las importaciones objeto de dumping reaparezcan en volúmenes importantes si se suprimen las medidas.
1.7. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping - RPC
(65)
En vista de las conclusiones descritas anteriormente, puede concluirse que, teniendo en cuenta la importante capacidad de producción disponible en la RPC, la aptitud de los productores chinos para aumentar rápidamente sus volúmenes de producción y dirigirlos a la exportación, el nivel importante de dumping y subcotización de tales exportaciones y el atractivo del mercado de la Unión para las mismas, es razonable suponer que una derogación de las medidas daría lugar al aumento de las exportaciones a precios de dumping de tablas de planchar de la RPC a la Unión.
2. Dumping - reconsideración por expiración - Ucrania
2.1. Observaciones generales
(66)
En el caso de Ucrania, el único productor exportador ucraniano conocido no cooperó en la reconsideración por expiración, por lo que hubo que utilizar los datos disponibles. Dada la superposición entre los periodos de investigación de la reconsideración por expiración y de la reconsideración parcial, y teniendo en cuenta que el productor exportador ucraniano representaba el 100 % de las importaciones procedentes de Ucrania, los datos recopilados y verificados en el contexto de la reconsideración provisional se utilizaron como datos disponibles en la reconsideración por expiración paralela, de acuerdo con dicho productor.
2.2. Conclusiones
(67)
Las conclusiones de la reconsideración provisional descritas a continuación en el punto 6 se utilizaron como datos disponibles a efectos de la reconsideración por expiración.
2.3. Margen de dumping
(68)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó sobre la base de una comparación del valor normal medio ponderado por tipo de producto con el precio de exportación medio ponderado del tipo correspondiente del producto afectado. Esta comparación no mostró que hubiera dumping.
2.4. Probabilidad de reaparición del dumping
(69)
Con respecto a la probabilidad de reaparición del dumping, se analizaron los elementos siguientes: el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Ucrania, el atractivo del mercado de la Unión y de otros terceros mercados, la capacidad de producción y el exceso de capacidad disponible para las exportaciones del productor ucraniano.
a) Volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Ucrania
(70)
Las importaciones de tablas de planchar originarias de Ucrania aumentaron un 24 %. La cuota de mercado correspondiente aumentó ligeramente del 8 % en 2008 al 10 % en el PIRE.
(71)
Durante el periodo considerado, los precios de las importaciones siguieron la misma tendencia que los precios de las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. En general, los precios de las importaciones aumentaron un 14 % entre 2008 y el PIRE.
b) Atractivo del mercado de la Unión y de otros terceros mercados
(72)
Durante el periodo considerado, los precios de las exportaciones ucranianas a terceros países fueron por lo general más bajos que sus precios en el mercado de la Unión. Esta diferencia de precios fue superior al 10 % del nivel del precio de exportación durante el PIRE.
(73)
Los precios de las exportaciones ucranianas a terceros países fueron por lo general más bajos que los de las exportaciones ucranianas a la Unión, lo que corrobora la conclusión de que el mercado de la Unión es atractivo porque puede generar mayores beneficios.
c) Capacidad de producción y exceso de capacidad disponibles para las exportaciones del productor ucraniano
(74)
Durante el PIRE, Ucrania solo tenía una pequeña parte de su capacidad de producción disponible para la exportación.
(75)
De acuerdo con la información recopilada durante la investigación, no se prevé que la capacidad ucraniana vaya a aumentar más. Por lo tanto, no es probable que aumenten las exportaciones a la Unión si se derogan las medidas.
d) Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping - Ucrania
(76)
Teniendo en cuenta lo anterior, en particular las conclusiones relativas a la evolución prevista de la capacidad, se consideró que no es probable que el productor exportador ucraniano vuelva a exportar al mercado de la Unión, a corto o medio plazo, cantidades perjudiciales a precios objeto de dumping si se derogan las medidas.
3. Dumping - reconsideración provisional - Ucrania
3.1. Valor normal
(77)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si el volumen total de las ventas nacionales del producto similar a clientes independientes era representativo durante del periodo de investigación de la reconsideración por expiración, es decir, si representaba el 5 % o más del volumen de sus ventas de exportación del producto afectado a la Unión. Con arreglo a esto, se consideró que las ventas nacionales del productor ucraniano que cooperó eran en general representativas.
(78)
La Comisión identificó posteriormente los tipos de producto vendidos a nivel nacional que eran idénticos o comparables con los tipos vendidos para su exportación a la Unión.
(79)
Con respecto a cada producto vendido por el productor exportador en su mercado nacional que se consideró idéntico o comparable al tipo de producto vendido para su exportación a la Unión, se examinó si las ventas nacionales eran suficientemente representativas a efectos del artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas nacionales de un tipo de producto concreto se consideraron suficientemente representativas cuando el volumen total de dicho tipo de producto vendido en el mercado nacional a clientes independientes durante el periodo de investigación de la reconsideración provisional representaba al menos el 5 % del volumen total del tipo de producto comparable vendido para su exportación a la Unión.
(80)
Posteriormente, se examinó si se podía considerar que las ventas nacionales del producto similar se habían efectuado en el curso de operaciones comerciales normales con arreglo al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base, determinando, para cada tipo de producto, cuál había sido la proporción de ventas rentables a clientes independientes en el mercado nacional.
(81)
Cuando el volumen de las ventas de un tipo de producto, vendido a un precio neto de venta igual o superior al coste de producción calculado, representaba más del 80 % del volumen total de las ventas de dicho tipo de producto, y cuando su precio medio de venta ponderado era igual o superior al coste de producción por unidad, el valor normal se basó en el precio nacional real calculado como la media ponderada de los precios de de todas las ventas nacionales de ese tipo de producto durante el periodo de investigación de la reconsideración provisional, independientemente de que dichas ventas fueran o no rentables.
(82)
Cuando el volumen de las ventas rentables de un tipo de producto representaba el 80 % o menos de su volumen total de ventas, o cuando su precio medio ponderado era inferior al coste de producción por unidad, el valor normal se basó en el precio nacional real, que se calculó como el precio medio ponderado únicamente de las ventas nacionales rentables de dicho tipo de producto efectuadas durante el periodo de investigación de la reconsideración provisional.
(83)
Con respecto a los tipos de producto no rentables, el valor normal se calculó de conformidad con el artículo 2, apartados 3 y 6, del Reglamento de base. El valor normal se calculó añadiendo al coste de fabricación del productor ucraniano durante el periodo de investigación de la reconsideración por expiración los gastos de venta, generales y administrativos ponderados, efectuados en el curso de operaciones comerciales normales, y el beneficio medio ponderado obtenido con respecto a los tipos de producto rentables.
3.2. Precio de exportación
(84)
Dado que el productor exportador ucraniano realizó ventas de exportación directamente a clientes independientes de la Unión, los precios de exportación se basaron en los precios realmente pagados o por pagar por el producto afectado, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
3.3. Comparación
(85)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando precios franco fábrica. A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se efectuaron ajustes para tener en cuenta el transporte, los seguros, la manipulación y los costes accesorios, el embalaje, los créditos, los gastos bancarios y las comisiones en todos los casos en que se demostró que afectaban a la comparabilidad de los precios.
3.4. Margen de dumping
(86)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó sobre la base de una comparación del valor normal medio ponderado por tipo de producto con el precio de exportación medio ponderado del tipo correspondiente del producto afectado. Esta comparación no mostró que hubiera dumping.
4. Carácter duradero del cambio de circunstancias - Ucrania
(87)
Con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, se examinó también si cabía razonablemente pensar que el cambio de circunstancias era duradero.
4.1. Carácter duradero del cambio de circunstancias
(88)
El productor ucraniano ha reestructurado la organización de sus ventas, de manera que, desde diciembre de 2010, el producto afectado exportado a la Unión se ha vendido siempre directamente al cliente independiente sin implicación de ninguna empresa comercializadora vinculada. En consecuencia, el cálculo de los precios de exportación se ajustó para tener en cuenta estas nuevas circunstancias.
(89)
Se consideró que estos cambios tenían carácter duradero, ya que la transferencia efectiva de las tareas realizadas anteriormente por la empresa vinculada duraba ya aproximadamente un año. No había indicios de que en el futuro fueran a producirse posibles cambios en la estructura de las ventas. Se concluye, pues, que el cambio de circunstancias tiene carácter duradero.
D. DEFINICIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(90)
Se estima que el producto similar es fabricado en la Unión por entre veinte y treinta productores. Estos productores constituyen la industria de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(91)
La producción anual de la industria de la Unión se estimó sobre la base de las conclusiones de la investigación mencionada en el considerando (1), relativa a las importaciones de tablas de planchar de Since Hardware (Guangzhou) Co., un productor exportador chino de tablas de planchar, y sobre la base de los datos presentados por los productores de la Unión que cooperaron. Como se indicó en el considerando 65 del Reglamento (UE) no 1243/2010 del Consejo, por el que se establecen medidas antidumping sobre las importaciones del productor exportador mencionado, puede estimarse que la producción anual de tablas de planchar en la Unión se situó por encima de los cinco millones de unidades en 2009. Por lo tanto, a falta de cualquier otra información, se consideró razonable suponer que la producción total de la Unión ascendía a cinco millones de unidades a principios del periodo considerado de la reconsideración por expiración actual (2008). La evolución del volumen de producción en el periodo considerado se determinó sobre la base de las tendencias del volumen de producción de los productores de la Unión que cooperaron. En consecuencia, se estimó que el volumen de producción determinado de esta manera ascendió a 5,2 millones de unidades durante el PIRE.
(92)
Como se ha indicado en el considerando (20), para la muestra se seleccionaron tres productores de la Unión que representaban más del 40 % de la producción total del producto similar en la Unión. Estos productores de la muestra respondieron al cuestionario.
(93)
Además, otros cuatro productores de la Unión facilitaron información básica sobre su producción, así como datos de sus ventas.
(94)
Se concluyó que los siete productores de la Unión anteriores representaban más del 55 % de la producción total de la Unión del producto similar.
(95)
El mercado de tablas de planchar de la Unión está constituido mayoritariamente por pequeñas y medianas empresas situadas en una serie de Estados miembros, entre ellos, Alemania, España, Italia, los Países Bajos, Polonia, Portugal y el Reino Unido.
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
(96)
Como solo hay un productor exportador en Ucrania, el consumo de la Unión y algunos de los indicadores macroeconómicos se presentan indizados o mediante intervalos para proteger la confidencialidad, de conformidad con el artículo 19 del Reglamento de base.
1. Consumo de la Unión
(97)
El consumo de la Unión de determinó sobre la base de los volúmenes de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, tal como se indica en el considerando 100, y el volumen de importación sobre la base de la información disponible en la base de datos del artículo 14, apartado 6.
(98)
Con respecto a los volúmenes de importación a partir de la RPC, los datos del único exportador chino que cooperó no pudieron utilizarse para extrapolar la cuantía total de las importaciones procedentes de la RPC porque solo representaba una parte muy pequeña de las importaciones totales procedentes de la RPC. El volumen total de importación debe, por lo tanto, determinarse sobre la base de los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. Como los códigos NC pertinentes de Eurostat abarcan otros productos además del producto afectado, Eurostat tampoco se consideró adecuado para determinar los volúmenes de las importaciones procedentes de la RPC. Por lo tanto, teniendo en cuenta la muy poca cooperación de los productores exportadores chinos y la falta de cooperación de los importadores no vinculados, la única fuente estadística fiable para determinar los volúmenes de importación era la información incluida en la base de datos del artículo 14, apartado 6. Como los volúmenes de importación de esta base de datos solo se comunican en kilogramos, fue preciso convertir los datos en unidades utilizando el tipo de conversión establecido para las importaciones procedentes de Ucrania en la reconsideración provisional paralela. Esto se consideró razonable porque las importaciones procedentes de la empresa china que cooperó no se consideraban representativas y, además, tal como se indicó en el considerando (36), Ucrania se utilizaba también como país análogo para determinar el valor normal con respecto a la RPC y, por lo tanto, los datos se consideraron representativos para determinar el nivel de las importaciones chinas.
(99)
En el caso de las importaciones procedentes de Ucrania, se utilizaron los datos verificados comunicados en la respuesta al cuestionario de la reconsideración provisional paralela. Aunque el periodo de investigación de la reconsideración provisional se fijó entre el 1 de abril de 2011 y el 31 de marzo de 2012, y por tanto no abarcó el primer trimestre del periodo de investigación de la reconsideración por expiración, se concluyó que la información era sin embargo adecuada para determinar los volúmenes de importación. De hecho, dicha información se había verificado y se había concluido que era exacta y representativa para determinar los volúmenes de importación a partir de Ucrania durante el PIRE.
(100)
Los volúmenes de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión se estimaron extrapolando la ratio entre el volumen de producción total y el volumen de ventas total de los siete productores de la Unión que cooperaron al volumen de producción total estimado de la industria de la Unión para cada año del periodo considerado.
(101)
Sobre esta base, el consumo de la Unión disminuyó un 11 % entre 2008 y el PIRE. De manera detallada, la demanda aparente disminuyó siete puntos porcentuales entre 2008 y 2009, y después aumentó nueve puntos porcentuales entre 2009 y 2010. Durante el PIRE, el consumo de la Unión totalizó entre nueve y diez millones de unidades, lo que representa un aumento de trece puntos porcentuales en comparación con el año anterior.
Cuadro 1
Volumen
(en miles de unidades)
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Consumo
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Índice
100
93
102
89
Fuente: base de datos del artículo 14, apartado 6; respuestas al cuestionario.
2. Importaciones procedentes de los países afectados
(102)
En la investigación inicial, que concluyó en 2007, las importaciones originarias de la RPC y Ucrania se evaluaron acumulativamente de conformidad con el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base. Se examinó si la evaluación acumulativa era también apropiada en la reconsideración por expiración actual.
(103)
A este respecto, se concluyó que el margen de dumping determinado con respecto a las importaciones procedentes de la RPC era superior al nivel mínimo (11,5 %), tal como se define en el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base. Con respecto a las importaciones procedentes de Ucrania, no se determinó que hubiera dumping durante el PIRE ni tampoco que fuera probable su reaparición. Por estas razones, las importaciones procedentes de la RPC no deben acumularse a las de Ucrania porque no se cumplen los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base.
3. Importaciones procedentes de la RPC
3.1. Volumen y cuota de mercado
(104)
Como se indicó en el considerando (98), en vista de la muy poca cooperación de los productores exportadores chinos, el volumen total de las importaciones procedentes de la RPC se determinó sobre la base de la información disponible en la base de datos del artículo 14, apartado 6, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
(105)
Según dicha información, las importaciones del producto afectado procedentes de la RPC disminuyeron en términos absolutos de entre 4 y 4,5 millones de unidades en 2008 a entre 1,5 y 2,0 millones de unidades en el PIRE, lo que representó una disminución del 59 % durante el periodo considerado. Esta disminución fue especialmente pronunciada (treinta y seis puntos porcentuales) entre 2010 y el PIRE, habiendo pasado las importaciones procedentes de la RPC de entre 3 y 3,5 millones de unidades en 2010 a entre 1,5 y 2 millones de unidades en el PIRE. Esta disminución coincide con la reintroducción en diciembre de 2010 del derecho antidumping con respecto a Since Hardware [véase el considerando (64)].
(106)
Aunque la cuota de mercado de las importaciones chinas disminuyó veintidós puntos porcentuales en el periodo considerado, dicha cuota de mercado fue importante durante el PIRE: entre el 15 % y el 20 %.
Cuadro 2
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Volúmenes de las importaciones procedentes de la RPC sujetas a medidas (en miles de unidades)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Índice
100
73
76
40
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de la RPC sujetas a medidas
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Fuente: base de datos del artículo 14, apartado 6.
3.2. Precios y subcotización de precios
(107)
Debido a la muy poca cooperación de los productores exportadores chinos, el precio medio de las importaciones procedentes de la RPC hubo de determinarse con arreglo a los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, es decir, con arreglo a la información incluida en la base de datos del artículo 14, apartado 6. Dicha información se convirtió en precio por unidad con arreglo a la metodología mencionada anteriormente [véase el considerando (104)]. Los precios determinados de este modo aumentaron de 7,0 EUR/unidad en 2008 a 8,2 EUR/unidad durante el PIRE, es decir, un 17 %.
Cuadro 3
Precio de las importaciones sujetas a medidas en EUR/unidad
2008
2009
2010
PIRE (2011)
RPC
7,0
8,3
8,4
8,2
Índice
100
119
121
117
Fuente: base de datos del artículo 14, apartado 6.
(108)
A fin de determinar la subcotización de precios durante el PIRE, el precio medio ponderado de las ventas de los productores de la Unión incluidos en la muestra, cobrado a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustado a precios de fábrica (es decir, excluidos los fletes en la Unión y una vez deducidos descuentos y reducciones), se comparó con el precio medio ponderado correspondiente de las importaciones, como se establece en el considerando (107), a partir del precio cif, con los ajustes adecuados para tener en cuenta los derechos de aduana.
(109)
La comparación mostró que, expresadas como porcentaje del volumen de negocios de los productores de la Unión incluidos en la muestra, las importaciones procedentes de la RPC durante el PIRE estaban subcotizando los precios de la industria de la Unión en casi un 20 %.
4. Importaciones procedentes de Ucrania
(110)
Como se indicó en el considerando (99), los volúmenes y los precios de las importaciones procedentes de Ucrania se determinaron sobre la base de la respuesta al cuestionario verificada que presentó el productor exportador ucraniano en la reconsideración provisional paralela en curso.
(111)
El cuadro siguiente muestra la evolución de las importaciones procedentes de Ucrania durante el periodo considerado en términos de volumen y cuotas de mercado.
Cuadro 4
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Volúmenes de las importaciones procedentes de Ucrania sujetas a medidas (en miles de unidades)
700 - 900
800 - 1 000
900 - 1 100
900 - 1 100
Índice
100
104
128
124
Cuota de mercado de importaciones procedentes de Ucrania sujetas a medidas
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Fuente: respuesta al cuestionario verificada.
(112)
Las importaciones de tablas de planchar originarias de Ucrania aumentaron un 24 % entre 2008 y 2011. Ucrania pudo aumentar sus importaciones debido sobre todo al mayor derecho antidumping sobre las importaciones de tablas de planchar originarias de la RPC. Además, la modificación del derecho antidumping para Ucrania en julio de 2010, que pasó del 9,9 % al 7,7 %, contribuyó a esta evolución haciendo que las importaciones ucranianas fueran más competitivas en el mercado de la Unión.
(113)
En el siguiente cuadro se muestra la evolución de los precios medios cif en frontera de la Unión de las importaciones procedentes de Ucrania sujetas a medidas.
Cuadro 5
Precio de las importaciones sujetas a medidas en EUR/unidad
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Ucrania
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Índice
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Fuente: respuesta al cuestionario verificada.
(114)
Como muestra el cuadro 5, el precio medio de las importaciones aumentó entre el 10 % y el 15 % durante el periodo considerado y casi alcanzó el nivel de los precios de la industria de la Unión en el mercado de la Unión durante el PIRE.
5. Importaciones procedentes de otros terceros países no sujetos a medidas
(115)
Los volúmenes de las importaciones procedentes de otros terceros países se determinaron a partir de los datos de la base de datos del artículo 14, apartado 6, convertidos en unidades con arreglo a la misma metodología utilizada para determinar los volúmenes de las importaciones procedentes de la RPC descrita en el considerando 98. Esto se consideró razonable porque los códigos NC de Eurostat abarcaban también otros productos además del producto afectado y no se creyó, por tanto, que fueran adecuados para determinar los volúmenes de las importaciones procedentes de otros terceros países.
(116)
El siguiente cuadro muestra la evolución de las importaciones de otros terceros países durante el periodo considerado en términos de volumen y cuota de mercado, así como el precio medio de estas importaciones.
Cuadro 6
Volúmenes de las importaciones procedentes de otros terceros países (toneladas)
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Turquía
300 - 500
500 - 700
700 - 900
800 - 1 000
Índice
100
160 - 170
215 - 225
225 - 235
Otros terceros países
400 - 600
600 - 800
900 - 1 100
700 - 900
Índice
100
130 - 140
190 - 200
150 - 160
Total todos los demás países
700 - 1 100
1 100 - 1 500
1 600 - 2 000
1 500 - 1 900
Índice
100
140 - 150
200 - 210
180 - 190
Cuota de mercado de las importaciones de todos los demás terceros países
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Precio de las importaciones de todos los demás países (EUR/unidad)
7,7
8,1
8,2
9,0
Fuente: base de datos del artículo 14, apartado 6.
(117)
El volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países aumentó en general durante el periodo considerado. Aunque aumentó incluso más del doble entre 2008 y 2010, volvió a disminuir entre 2010 y el PIRE. Con arreglo a esto, el volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países aumentó significativamente en el periodo considerado y alcanzó entre 1,5 y 1,9 millones de unidades en el PIRE, lo que se tradujo en una cuota de mercado de entre el 15 % y el 20 % durante el PIRE. La mayoría de estas importaciones procedían de Turquía, cuyo volumen de importaciones aumentó entre 2008 y el PIRE pasando de entre 0,3 y 0,5 millones de unidades en 2008 a entre 0,8 y 1,0 millones de unidades en el PIRE.
(118)
El precio medio de las importaciones procedentes de otros terceros países no sujetos a medidas creció de 7,7 EUR/unidad en 2008 a 9,0 EUR/unidad durante el PIRE, lo que representa un incremento del 17 %.
6. Situación económica de la industria de la Unión
(119)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, el examen de los efectos de las importaciones objeto de dumping en la industria de la Unión incluyó una evaluación de todos los factores e indicadores económicos que influyeron en la situación de dicha industria durante el periodo considerado.
(120)
Como se indicó en el considerando (20), el muestreo se utilizó para examinar el posible perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(121)
A efectos del análisis del perjuicio, los indicadores de perjuicio se establecieron en dos niveles:
-
los indicadores macroeconómicos (producción, capacidad de producción, utilización de la capacidad, productividad, volumen de ventas, cuota de mercado, crecimiento, empleo, magnitud de los márgenes de dumping y recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores) se evaluaron para toda la producción de la Unión, estimada sobre la base de la información que facilitaron los productores que se prestaron a colaborar;
-
el análisis de los elementos microeconómicos (precios medios por unidad, costes por unidad, existencias, costes laborales, rentabilidad, rendimiento de las inversiones, flujo de caja, capacidad de reunir capital e inversiones) se realizó sobre la base de la información facilitada por los tres productores de la Unión incluidos en la muestra.
6.1. Indicadores macroeconómicos
a) Producción
(122)
La producción total de la Unión se estimó tal como se explica en el considerando 91. Con arreglo a esto, la producción de la Unión aumentó un 4 % entre 2008 y el PIRE. De manera más específica, disminuyó un 2 % entre 2008 y 2009, pero aumentó seis puntos porcentuales entre 2009 y el PIRE hasta alrededor de 5,2 millones de unidades.
Cuadro 7
En miles de unidades
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Producción
5 000
4 887
5 072
5 194
Índice
100
98
101
104
Fuente: respuestas al cuestionario.
b) Capacidad de producción y utilización de la capacidad
(123)
La capacidad de producción se estimó aplicando la razón entre el volumen de producción total y la capacidad total de los siete productores de la Unión que cooperaron para cada año del periodo considerado a la producción total de la industria de la Unión establecida en el considerando (122).
(124)
La capacidad de producción de la industria de la Unión aumentó un 17 % en el periodo considerado. Sin embargo, este incremento solo se refiere a uno de los productores de la Unión, mientras que los demás productores de la Unión que cooperaron presentaron una capacidad estable durante el periodo considerado. Las conclusiones de la investigación indican que es posible que algunos de los productores de la Unión que no cooperaron hayan cerrado sus centros de producción, lo que habría reducido la capacidad de producción total de la Unión durante el periodo considerado, algo que no se refleja a continuación en el cuadro 8. La investigación puso de manifiesto también que la industria de la Unión fabricaba otros productos además del producto afectado (por ejemplo secadores) en parte en las mismas líneas de producción. Además, la investigación ha mostrado que los productores de la Unión pueden cambiar fácilmente entre la fabricación del producto afectado y la de otros productos. Por lo tanto, no fue posible determinar claramente la capacidad de producción del producto afectado.
(125)
La utilización de la capacidad fue del 66 % en 2008 y descendió ligeramente al 58 % durante el PIRE. Como se indicó en el considerando anterior, la capacidad de producción total de la Unión no pudo determinarse de manera fiable. Como la utilización de la capacidad se determina sobre la base de la capacidad total, tampoco puede considerarse necesariamente en este caso un indicador significativo del perjuicio.
Cuadro 8
En miles de unidades
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Capacidad de producción
7 592
7 962
8 375
8 906
Índice
100
105
110
117
Utilización de la capacidad
66 %
61 %
61 %
58 %
Índice
100
93
92
89
Fuente: respuestas al cuestionario.
c) Volumen de ventas
(126)
El volumen de ventas de la industria de la Unión se determinó como se explica en el considerando (100). Por lo tanto, el volumen de ventas de la industria de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión aumentó un 10 % entre 2008 y el PIRE. Este incremento fue especialmente pronunciado entre 2010 y el PIRE, cuando el volumen de las ventas creció siete puntos porcentuales. Esto coincidió con una disminución de las importaciones procedentes de la RPC debido al establecimiento del derecho antidumping con respecto a Since Hardware (Guangzhou) Co.
Cuadro 9
en miles de unidades
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Ventas a clientes no vinculados en la Unión
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Índice
100
99
103
110
Fuente: respuestas al cuestionario.
d) Cuota de mercado
(127)
Durante el periodo considerado, la industria de la Unión recuperó cuota de mercado, que aumentó pasando de entre un 40 % y un 45 % en 2008 a entre un 50 % y un 55 % en el PIRE, es decir, un 24 %. Este incremento se debió sobre todo a la disminución del consumo, así como al volumen de las importaciones chinas y al crecimiento paralelo del volumen de las ventas de la industria de la Unión.
Cuadro 10
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Cuota de mercado de los productores de la Unión
40 % - 45 %
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Índice
100
107
101
124
Fuente: respuestas al cuestionario y base de datos del artículo 14, apartado 6.
e) Crecimiento
(128)
El consumo de la Unión disminuyó entre 2008 y el PIRE. De manera paralela, el volumen de las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión aumentó un 10 % y la cuota de mercado de esta industria creció un 24 %. Asimismo, la producción de la industria de la Unión aumentó un 4 %, la inversión creció más del doble [véase el considerando (141)] y el empleo subió un 10 % [véase el considerando (129)] durante el mismo periodo. Por lo tanto, puede concluirse que la industria de la Unión experimentó cierto crecimiento durante el periodo considerado.
f) Empleo
(129)
El empleo y las tendencias del empleo para toda la industria de la Unión se estimaron extrapolando las cifras disponibles con respecto a los productores de la Unión que cooperaron. En consonancia con el aumento de las ventas, el índice de empleo de la industria de la Unión muestra un incremento del 10 % entre 2008 y el PIRE.
Cuadro 11
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Empleo con respecto al producto similar
655
672
736
722
Índice
100
102
112
110
Fuente: respuestas al cuestionario.
g) Productividad
(130)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida como volumen de producción (unidades) por persona empleada y por año, disminuyó un 6 % en el periodo considerado. Esto está relacionado con el hecho de que la producción aumentó en menor medida que el empleo.
Cuadro 12
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Productividad (en miles de unidades por trabajador)
7,6
7,3
6,9
7,2
Índice
100
95
90
94
Fuente: respuestas al cuestionario.
h) Magnitud del margen de dumping y recuperación de prácticas de dumping anteriores
(131)
El margen de dumping constatado era considerablemente superior al nivel mínimo. Con respecto al impacto de la magnitud de los márgenes de dumping reales en la industria de la Unión, teniendo en cuenta en particular los volúmenes y los precios de las importaciones procedentes de la RPC, dicho impacto no puede considerarse insignificante.
(132)
Por lo que se refiere a los efectos de las prácticas de dumping anteriores, aunque los indicadores examinados anteriormente presentan cierta mejora, también demuestran que la industria de la Unión sigue siendo frágil y vulnerable.
6.2. Indicadores microeconómicos
a) Precios y otros factores que afectan a los precios.
(133)
El precio medio de las ventas de los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados en la Unión evolucionó como se indica en el cuadro siguiente. Los precios medios siguieron siendo relativamente estables durante el periodo considerado, aunque aumentaron ligeramente durante el PIRE. Como antes, este incremento coincidió con el establecimiento de medidas antidumping con respecto a Since Hardware (Guangzhou) Co.
Cuadro 13
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Precio por unidad en el mercado de la Unión (EUR/unidad)
10,9
10,7
10,9
11,2
Índice
100
98
100
103
Coste de producción por unidad (EUR/unidad)
10,9
10,5
11,0
11,4
Índice
100
96
101
105
Fuente: respuestas al cuestionario.
(134)
Los precios de venta siguieron la tendencia de los precios de las principales materias primas (es decir, el acero). Los precios de venta y los costes se mantuvieron relativamente estables durante el periodo considerado, aunque los costes aumentaron algo más que los precios de venta, lo que afecto negativamente a la situación de la rentabilidad de la industria de la Unión entre 2008 y el PIRE. Sin embargo, la industria de la Unión no estaba en condiciones de aumentar sus precios a niveles sostenibles, sino que debió ajustar sus precios a los de las importaciones chinas a bajo precio para recuperar cuota de mercado en un periodo de disminución del consumo.
b) Costes laborales
(135)
Los salarios medios se mantuvieron estables durante el periodo considerado, aunque el coste de producción por unidad aumento un 3 % (véase el cuadro 13).
Cuadro 14
EUR/trabajador
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Salario medio
20 669
19 377
19 885
20 523
Índice
100
94
96
99
Fuente: respuestas al cuestionario.
c) Existencias
(136)
El volumen de las existencias aumentó durante el periodo considerado. Durante el PIRE, el nivel de las existencias era un 56 % superior al nivel registrado en 2008.
Cuadro 15
En miles de unidades
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Existencias de cierre
94
137
184
146
Índice
100
147
197
156
Fuente: respuestas al cuestionario.
d) Rentabilidad y rendimiento de las inversiones
(137)
La industria de la Unión pudo aumentar ligeramente su rentabilidad entre 2008, cuando alcanzó un punto de equilibrio, y 2009, cuando creció un 2 %. Sin embargo, la rentabilidad volvió a disminuir en 2010 y aún más en el PIRE, cuando alcanzó un - 1,7 %. En conjunto, la rentabilidad disminuyó casi un 2 % durante el periodo considerado. Como se ha indicado en el considerando (134), esto se debió sobre todo a que la industria de la Unión no pudo aumentar sus precios de venta en consonancia con el aumento de los costes, ya que tuvo que adaptarse a los bajos precios de las importaciones chinas para recuperar su cuota de mercado.
(138)
El rendimiento de las inversiones, expresado como el beneficio en porcentaje del valor contable neto de estas, siguió en general la tendencia de la rentabilidad. Aumentó entre 2008 y 2009, y desde 2009 hasta el PIRE disminuyó. La disminución del rendimiento de las inversiones fue más pronunciada que las de los niveles de rentabilidad como resultado del crecimiento de las inversiones, tal como se indica en el considerando (141).
Cuadro 16
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Rentabilidad
(% de ventas netas)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Índice
100
102
99
98
Rendimiento de las inversiones (beneficio en % del valor contable neto de las inversiones)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Índice
100
200
84
22
Fuente: respuestas al cuestionario.
e) Flujo de caja y capacidad de reunir capital
(139)
El flujo de caja neto de las actividades de explotación, que es la capacidad de la industria para autofinanciar sus actividades, expresado como porcentaje del volumen de negocios del producto similar, mejoró en consonancia con la rentabilidad desde el punto de equilibrio en 2008 al 5 % en 2009. Disminuyó un 3 % en 2010 y fue negativo durante el PIRE.
Cuadro 17
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Flujo de caja
(% del volumen de negocios)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Fuente: respuestas al cuestionario.
(140)
No hubo indicios concretos de que la industria de la Unión hubiera encontrado dificultades para reunir capital.
f) Inversiones
(141)
Las inversiones anuales de los productores de la muestra en la fabricación del producto similar aumentaron a más del doble entre 2008 y el PIRE. Dichas inversiones aumentaron claramente entre 2008 y 2009. Este incremento puede explicarse por los esfuerzos de reestructuración de la industria de la Unión, que invirtió en su proceso de producción para hacerlo más competitivo. Entre 2010 y el PIRE se asistió a una disminución, aunque el nivel de las inversiones siguió siendo considerablemente alto en comparación con 2008.
Cuadro 18
2008
2009
2010
PIRE (2011)
Inversiones netas (miles de EUR)
239
504
1 046
569
Índice
100
211
438
239
Fuente: respuestas al cuestionario.
7. Conclusión sobre el perjuicio
(142)
El análisis de los indicadores macroeconómicos mostró signos de mejora, en particular con respecto a los volúmenes de producción y de venta, así como a la cuota de mercado de la industria de la Unión, durante el periodo considerado. Al mismo tiempo, algunos de los indicadores microeconómicos pertinentes, tales como la rentabilidad y el rendimiento de las inversiones, disminuyeron. Los precios de venta, aunque aumentaron ligeramente, no pudieron alcanzar niveles sostenibles y ajustarse al incremento del coste de producción. Esto se explica sobre todo porque la cuota de mercado de las importaciones chinas se mantuvo a niveles elevados durante todo el periodo considerado, además con precios bajos a los que la industria de la Unión hubo de ajustarse para recuperar cuota de mercado.
(143)
Por lo tanto, las medidas contra la RPC solo han ayudado en parte a la Unión a recuperarse del perjuicio sufrido.
(144)
Con arreglo al análisis anterior, la situación de la industria de la Unión ha mejorado y no había un perjuicio importante. No obstante, a pesar de las tendencias aparentemente positivas y de los importantes esfuerzos de reestructuración, la industria de la Unión sigue siendo frágil y vulnerable.
F. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
1. Observaciones preliminares
(145)
Como se ha indicado en los considerandos (51) y (52), en vista de la poca cooperación de los productores exportadores chinos, el análisis relativo al mercado nacional chino y las exportaciones procedentes de la RPC a otros terceros países debió basarse en la información disponible, es decir, la información publicada en el marco de la reconsideración por expiración de las medidas de junio de 2010 realizada por las Comisión de Comercio Internacional de los EE.UU. («reconsideración por expiración de las medidas de los EE.UU.»).
(146)
Durante el periodo considerado, la industria de la Unión estaba en una situación frágil y vulnerable, y seguía expuesta al efecto perjudicial de las importaciones objeto de dumping procedentes de la RPC.
(147)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se evaluaron las importaciones procedentes del país afectado para determinar si existía la posibilidad de que reapareciera el perjuicio si se permitía que las medidas dejaran de tener efecto.
2. Impacto del volumen de importación previsto y efectos de los precios en caso de derogación de las medidas
(148)
Como se indicó anteriormente, con respecto a las importaciones procedentes de la RPC, existe la posibilidad de que continúe el dumping si se permite que las medidas dejen de tener efecto. Los volúmenes de las importaciones del producto afectado procedentes de la RPC aumentarían muy probablemente sin las medidas, a precios que subcotizarían considerablemente los precios de venta de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. La investigación ha mostrado que los principales clientes de la industria de la Unión son minoristas, es decir, grandes supermercados con una fuerte posición negociadora que se abastecerán cada vez más de tablas de planchar procedentes de la RPC que entrarán muy probablemente en el mercado a precios muy bajos objeto de dumping. Por lo tanto, es probable que la presión sobre los precios de la industria de la Unión aumente y que esta se vea obligada a bajar sus precios con un efecto desastroso para la situación de su rentabilidad, que ya era negativa durante el PIRE.
(149)
Así pues, la situación frágil y vulnerable de la industria de la Unión, los mayores volúmenes y los efectos de los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de la RPC conllevarían grandes pérdidas financieras y una disminución de la cuota de mercado.
(150)
El comportamiento de un exportador chino que se había beneficiado en el pasado de un tipo de derecho del 0 %, Since Hardware (Guangzhou) Co., puede constituir un claro indicio del posible comportamiento de los exportadores chinos si se suprimieran los derechos. Se recuerda que Since Hardware (Guangzhou) Co., que se benefició de un derecho 0 % en el pasado (desde abril de 2007 a diciembre de 2010), aumentó considerablemente sus exportaciones a la Unión a precios objeto de un importante dumping que subcotizó los precios de la industria de la Unión durante dicho periodo. Como se mencionó antes, una investigación antidumping relativa a esta empresa dio lugar al establecimiento de un derecho antidumping definitivo del 35,8 %. Esta investigación concluyó también que el volumen de las importaciones procedentes de dicha empresa durante el periodo de realización de la citada investigación (2009) se había duplicado en comparación con las importaciones procedentes de la misma empresa durante el periodo de la investigación inicial que concluyó en 2007 (2005). La investigación relativa a Since Hardware (Guangzhou) Co. concluyó que, como consecuencia de ello, la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante.
(151)
Además, la investigación puso de manifiesto que, antes del inicio de la presente reconsideración por expiración, productores exportadores chinos ya se habían puesto en contacto con clientes potenciales de la Unión con ofertas de precio que subcotizaban considerablemente los precios de venta de la industria de la Unión. Esto muestra que es muy probable que los productores exportadores chinos intenten introducir en el mercado de la Unión mayores cantidades reduciendo sus precios actuales si se permite que las medidas dejen de tener efecto.
3. Atractivo del mercado de la Unión, medidas en vigor en otros terceros países y exceso de capacidad
(152)
Como se ha indicado en los considerandos 55 a 57, la industria china de tablas de planchar está muy orientada a la exportación e, incluso después del establecimiento de las medidas, la Unión sigue siendo su mercado más grande y atractivo.
(153)
Para los productores exportadores chinos, los EE.UU. son el segundo mercado más grande de exportación. Sin embargo, el mercado de los EE.UU. sigue estando restringido debido a la existencia de derechos antidumping elevados que se ampliaron hasta 2015. Esto refuerza la probabilidad de que las importaciones procedentes de la RPC se dirijan al mercado de la Unión en mayores cantidades si no se mantienen las medidas.
(154)
De acuerdo con la información recopilada por la Comisión a partir de la reconsideración por expiración de las medidas de los EE.UU., en la RPC hay un exceso considerable de capacidad potencialmente disponible y la capacidad adicional puede aumentarse fácilmente aún más si se derogan los derechos antidumping, ya que la fabricación de tablas de planchar en la RPC es de alta intensidad de mano de obra y cualquier aumento de la producción no exige inversiones importantes o capacidades específicas. Por lo tanto, sobre la base de la información disponible, se concluyó que la RPC dispone al menos potencialmente de un exceso considerable de capacidad disponible, que podría redirigirse al mercado de la Unión si se permite que las medidas dejen de tener efecto.
4. Otros factores
4.1. Importaciones procedentes de China que no son objeto de dumping
(155)
Como se indicó anteriormente, durante el PIRE no se constató la existencia de dumping con respecto al único exportador chino que cooperó al que se aplicaba un derecho individual del 22,7 %. Sin embargo, dado que las importaciones procedentes de esta empresa representaban solamente una mínima proporción del volumen total de las importaciones chinas, no pudo considerarse que fueran significativas ni que hubieran contribuido a la frágil situación de la industria de la Unión durante el PIRE.
(156)
También se determinó que las importaciones procedentes de esta empresa no estaban subcotizando los precios de la industria de la Unión durante el PIRE.
4.2. Importaciones procedentes de Ucrania
(157)
Como se indicó anteriormente, las importaciones de tablas de planchar originarias de Ucrania aumentaron un 24 %. Esto dio lugar a un ligero aumento del mercado correspondiente durante el periodo considerado.
(158)
Sin embargo, el precio medio de importación creció desde 2008 hasta el PIRE en un 14 % y alcanzó el mismo nivel de precio que la industria de la Unión en el mercado de la Unión durante el PIRE.
(159)
Por lo tanto, la frágil situación de la industria de la Unión no puede explicarse por las importaciones de tablas de planchar procedentes de Ucrania. Asimismo, tampoco es probable que estas importaciones vayan a contribuir a la reaparición del perjuicio si se permite que las medidas dejen de tener efecto.
4.3. Importaciones procedentes de otros terceros países no sujetos a medidas
(160)
El volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países no sujetos a medidas aumentó durante el periodo considerado, aunque hubo un ligero descenso entre 2010 y el PIRE. Dicho aumento se tradujo también en un incremento de la cuota de mercado durante el mismo periodo, desde entre 5 % y 10 % a entre 15 % y 20 %.
(161)
Aunque los precios de las importaciones procedentes de otros terceros países eran inferiores a los precios medios de la industria de la Unión, eran superiores a los precios medios de las importaciones procedentes de la RPC, tal como se determinó en la investigación actual.
(162)
A pesar de lo anterior, es probable que las importaciones chinas aumenten considerablemente a precios objeto de dumping que subcoticen los precios de la industria de la Unión. De hecho, la investigación puso de manifiesto que los precios medios de las importaciones procedentes de la RPC sin derecho antidumping estaban subcotizando los precios de las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión en un 20 % aproximadamente. Así pues, se prevé que las importaciones chinas entrarán en el mercado de la Unión a precios inferiores al precio medio de las importaciones procedentes de otros terceros países si se permite que las medidas dejen de tener efecto, tal como ya ocurrió durante el PIRE. Por lo tanto, se concluyó que las importaciones procedentes de mercados de terceros países, aunque tienen algún impacto en la situación de la industria de la Unión, no pueden invalidar la conclusión de que, si se permite que dejen de tener efecto las medidas, es probable que reaparezca el dumping perjudicial de las importaciones chinas.
4.4. Disminución del consumo
(163)
Hay que señalar que la disminución aparente del consumo entre 2010 y el PIRE es principalmente el efecto estadístico de la disminución de las importaciones causada por el establecimiento de medidas antidumping contra Since Hardware (Guangzhou) Co. Durante el mismo periodo, la industria de la Unión pudo aumentar su volumen de ventas y su cuota de mercado. Por lo tanto, la disminución del consumo no pudo haber tenido un impacto en la situación de la industria de la Unión.
5. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del perjuicio
(164)
La investigación determinó que era probable que reapareciera el perjuicio si se permite que las medidas dejen de tener efecto.
(165)
Teniendo en cuenta el nivel del dumping practicado todavía por los productores exportadores chinos, el atractivo del mercado de la Unión, el comportamiento pasado del productor exportador chino Since Hardware (Guangzhou) Co., probado en la investigación que concluyó en diciembre de 2010, la posibilidad de que los productores chinos aumenten fácilmente la capacidad en caso de aumento de la demanda, la fuerte orientación hacia la exportación de los productores chinos y sus estrategias de precios, si se permitiera que las medidas dejaran de tener efecto, es probable que la industria de la Unión tuviera que hacer frente a un aumento de las importaciones chinas objeto de dumping que subcotizarían considerablemente los precios de la industria de la Unión. En tal caso, no solo se prevé que empeore la situación de la Unión, que ya es difícil, con respecto a la rentabilidad sino también que se inviertan algunas de las mejoras recientes en el rendimiento global de la industria de la Unión.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Introducción
(166)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el establecimiento de medidas antidumping sobre las importaciones de tablas de planchar originarias de la RPC a raíz de las conclusiones de la presente reconsideración por expiración no redundaría en interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en la apreciación de todos los intereses en juego. Se ofreció a todas las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista, de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
(167)
La presente investigación es una reconsideración que analiza una situación en la que ya había medidas antidumping en vigor. Por lo tanto, permite evaluar cualquier impacto negativo indebido de las medidas antidumping actuales sobre las partes afectadas.
(168)
Hay que señalar también que se propone concluir el procedimiento antidumping con respecto a las importaciones de tablas de planchar originarias de Ucrania, lo que conlleva un aumento del acceso sin restricciones de importaciones procedentes de terceros países al mercado de la Unión.
(169)
Sobre esta base se examinó si, a pesar de las conclusiones acerca de la probabilidad de reaparición del dumping perjudicial, existían razones de peso para pensar que el mantenimiento de las medidas contra las importaciones procedentes de la RPC afectaría negativamente a los intereses de la Unión.
2. Interés de la industria de la Unión
(170)
La industria de la Unión ha demostrado ser viable. Así lo confirmó la evolución positiva de su situación económica observada durante el periodo considerado, gracias en parte a sus esfuerzos para ser más competitiva y a las medidas adoptadas. Cabe esperar razonablemente que la industria de la Unión siga beneficiándose de que se mantengan las medidas. En caso de no mantenerse las medidas contra las importaciones procedentes de la RPC, es probable que la industria de la Unión sufra un perjuicio importante debido a los volúmenes sustanciales de importaciones objeto de dumping procedentes de la RPC, lo que causaría un grave deterioro de su situación financiera teniendo en cuenta los márgenes de subcotización determinados durante el PIRE. Los índices de rentabilidad, el rendimiento de las inversiones y las existencias, que ya son negativos actualmente, seguirían disminuyendo y, finalmente, darían lugar a la desaparición de la industria de la Unión.
(171)
En consecuencia, se concluye que el mantenimiento de las medidas antidumping contra la RPC redundaría claramente en interés de la industria de la Unión.
3. Interés de otras partes
(172)
Ninguno de los quince importadores/comerciantes con los que se contactó cooperó. Ninguna de las otras posibles partes interesadas se dio a conocer durante la investigación. No hay indicios de que las medidas en vigor vayan a afectar considerablemente a los importadores o consumidores del producto afectado. En este contexto, puede suponerse razonablemente que los principales clientes, es decir, los grandes minoristas, podrán repercutir cualquier incremento de precios derivado de los derechos antidumping en el consumidor final sin afectar considerablemente a la percepción del consumidor.
4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(173)
Con arreglo a esto, puede concluirse que no hay razones de peso que indiquen claramente que el mantenimiento de las medidas contra la RPC iría en contra del interés general de la Unión.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(174)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales en función de los cuales se pretende recomendar que se mantengan las medidas en vigor sobre las importaciones del producto afectado originario de la RPC y la derogación de las medidas en vigor sobre las importaciones del producto afectado originario de Ucrania. También se les concedió un plazo para formular observaciones.
(175)
De lo anterior se deduce que, tal como se prevé en el artículo 11, apartados 2 y 3, del Reglamento de base, las medidas antidumping aplicables a las importaciones de tablas de planchar originarias de la República Popular China deben mantenerse y que debe permitirse que deje de tener efecto el derecho antidumping en vigor sobre las importaciones de tablas de planchar originarias de Ucrania.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de tablas de planchar, sean o no de sujeción independiente, con o sin absorción de vapor, plano calefactor y función de soplado, incluidas las tablas para mangas, y las partes esenciales de estas, es decir, las patas, el plano superior y el apoyo de hierro, originarias de la República Popular China, clasificadas actualmente en los códigos NC ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 y ex 8516 90 00 (códigos TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 y 8516900051).
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
País
Fabricante
Tipo del derecho (%)
Código TARIC adicional
República Popular China
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Todas las demás empresas
42,3
A999
3. Salvo disposición en contrario, se aplicarán las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Quedan derogados el procedimiento antidumping relativo a las importaciones de tablas de planchar originarias de Ucrania y las medidas antidumping establecidas con respecto a Ucrania por el Reglamento (CE) no 452/2007.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 15 de julio de 2013.