PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 508/2013 DEL CONSEJO
de 29 de mayo de 2013
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados electrodos de wolframio originarios de la República Popular China, tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) (en lo sucesivo, «el Reglamento de base»), y en particular su artículo 9, apartado 4, y su artículo 11, apartados 2, 5 y 6,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
A raíz de una investigación («la investigación original»), el Consejo estableció, mediante el Reglamento (CE) no 260/2007 (2), un derecho antidumping definitivo («las medidas originales») sobre las importaciones de determinados electrodos de wolframio originarios de la República Popular China («China»). Las medidas adoptaron la forma de un derecho ad valorem del 63,5 % para todas las empresas, a excepción de tres productores exportadores chinos a quienes se concedieron derechos individuales.
2. Inicio de una reconsideración por expiración
(2)
El 9 de marzo de 2012, la Comisión comunicó, mediante un anuncio («el anuncio de inicio») (3) publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea, el inicio de una reconsideración por expiración de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados electrodos de wolframio originarios de China.
(3)
La reconsideración se inició a raíz de una petición justificada presentada por Eurometaux, la Asociación Europea de Metales («el solicitante»), en nombre de un productor de la Unión que representa más del 50 % de la producción de determinados electrodos de wolframio de la Unión.
(4)
La solicitud se basaba en el argumento de que la expiración de las medidas acarrearía probablemente una continuación del dumping y del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Investigación
3.1. Perído de la investigación de reconsideración y período considerado
(5)
La investigación de la continuación o reaparición del dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2011 («el período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el final del PIR («el período considerado»).
3.2. Partes afectadas por la investigación
(6)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la reconsideración por expiración al solicitante, a los demás productores de la Unión conocidos, a los productores exportadores chinos, a los importadores no vinculados y a los usuarios notoriamente afectados, a los productores de los posibles países análogos y a los representantes de China. Se invitó a las partes interesadas a presentar sus puntos de vista por escrito y a solicitar audiencia dentro del plazo establecido en el anuncio de inicio.
(7)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones concretas para ser oídas.
(8)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores exportadores chinos y de importadores no vinculados de la Unión afectados por la investigación, en el anuncio de inicio se previó un muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si era necesario el muestreo y, en tal caso, seleccionar una muestra, se pidió a las partes mencionadas, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, que se dieran a conocer en un plazo de 15 días a partir de la publicación del anuncio de inicio y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el mismo.
(9)
Se dieron a conocer tres importadores. Sin embargo, ninguno de ellos importó determinados electrodos de wolframio originarios de China durante el PIR.
(10)
Como solo dos productores exportadores chinos presentaron la información solicitada, no fue necesario seleccionar una muestra de productores exportadores.
(11)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a quienes se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Se recibieron respuestas de dos productores de la Unión, dos productores exportadores chinos y un productor de Estados Unidos.
(12)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y el consiguiente perjuicio, así como el interés de la Unión. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores de la Unión
-
Plansee SE, Austria,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Alemania.
b)
Productores exportadores chinos
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd, Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd, Baoji.
c)
Empresa vinculada a un productor exportador chino que cooperó
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Shanghai.
d)
Empresas vinculadas a un productor exportador de la Unión Europea que cooperó
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Alemania,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Bélgica.
e)
País análogo
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, Estados Unidos.
B. PRODUCTO SUJETO A RECONSIDERACIÓN Y PRODUCTO SIMILAR
(13)
El producto afectado es el mismo que el cubierto por el Reglamento (CE) no 260/2007, a saber, electrodos de wolframio para soldadura, incluidas las barras de wolframio y las barras para electrodos de soldadura, con un contenido de wolframio igual o superior al 94 % en peso, excepto los simplemente obtenidos por sinterizado, cortados a una longitud determinada o no, originarios de China («electrodos de wolframio» o «el producto sujeto a reconsideración»), clasificado actualmente en los códigos NC ex 8101 99 10 y ex 8515 90 00.
(14)
El producto sujeto a reconsideración se utiliza en soldaduras y procesos similares. Los electrodos de wolframio se emplean en una amplia variedad de sectores industriales como, por ejemplo, la construcción, la construcción naval, la fabricación de automóviles, las ingenierías naval, química y nuclear, el sector aeroespacial y los oleoductos y gasoductos. Basándose en sus características físicas y químicas, así como en la capacidad de sustituir los distintos tipos del producto desde la perspectiva de los usuarios, se considera que todos los electrodos de wolframio constituyen un único producto a fines del presente procedimiento.
(15)
La investigación confirmó que, al igual que en la investigación original, el producto sujeto a reconsideración y los productos fabricados y vendidos en el mercado interior chino, así como los fabricados y vendidos en el mercado de la Unión por la industria de la Unión y los producidos y vendidos en el mercado del país análogo, tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos básicos y, por consiguiente, se considera que son productos similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. Observaciones preliminares
(16)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si actualmente se estaba practicando dumping y si la expiración de las medidas existentes podía propiciar la continuación o reaparición del dumping.
(17)
Según lo explicado anteriormente, no fue necesario seleccionar una muestra de productores exportadores chinos. Las dos empresas que cooperaron representaban entre el 80 % y el 85 % de las importaciones de la Unión del producto afectado procedentes de China durante el PIR. Sobre esta base, se llegó a la conclusión de que la cooperación era elevada.
(18)
Durante la investigación original, uno de los productores exportadores que cooperaron obtuvo trato de economía de mercado («TEM») de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base, y el segundo obtuvo trato individual («TI»), de conformidad con el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base. Se recuerda que, en el marco de las investigaciones con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, no se reconsideran el TEM ni el TI. En la investigación original también se concedió TI a una tercera empresa, que no cooperó en la presente reconsideración por expiración.
2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
2.1. País análogo
(19)
Puesto que China es una economía en transición, de conformidad con las disposiciones del artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se concede el trato de economía de mercado debe determinarse sobre la base del precio o del valor calculado en un tercer país de economía de mercado adecuado («el país análogo»).
(20)
Al igual que en la investigación original, en el anuncio de inicio se propuso a los Estados Unidos de América («EE. UU.») como país análogo a efectos de determinar el valor normal. Se invitó a las partes interesadas a presentar observaciones sobre la idoneidad de esta elección. No se recibió a este respecto comentario alguno.
(21)
La Comisión también examinó si otros países podían ser una opción razonable de país análogo e identificó otros terceros países para los que Eurostat había registrado importaciones de electrodos de wolframio. Se contactó a los posibles productores conocidos de dichos países y se les invitó a cooperar en la investigación. Sin embargo, no se obtuvo su cooperación.
(22)
Se consideró que EE. UU. era representativo como mercado de referencia, en particular por la apertura y competitividad de su mercado interior. También se había utilizado a EE. UU. como país análogo en la investigación original. No parecían haberse producido ni se habían comunicado a la Comisión nuevas circunstancias ni modificaciones de circunstancias que justificaran un cambio.
(23)
Por consiguiente, se ha utilizado a EE. UU. como país análogo de economía de mercado a efectos de la presente reconsideración. Se contactó al único productor estadounidense conocido, que aceptó cooperar, responder al cuestionario y recibir una visita de inspección. Las cifras de producción y ventas verificadas de esa empresa se han utilizado para determinar el valor normal de las empresas a las que no se concedió TEM durante la investigación original.
2.2. Valor normal
(24)
Para las dos empresas a las que se había concedido TEM en la investigación original, el valor normal se estableció a partir de sus datos respectivos. De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si las ventas interiores de electrodos de wolframio a clientes independientes fueron representativas durante el PIR, es decir, si el volumen de ventas del producto destinado al consumo en el mercado interno representaba como mínimo el 5 % de sus exportaciones a la Unión del producto sujeto a reconsideración.
(25)
A continuación se examinó si las ventas interiores del producto similar podían considerarse efectuadas en el curso de operaciones comerciales normales conforme al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base, para lo cual se determinó la proporción de ventas rentables a clientes independientes en el mercado interior.
(26)
Para los tipos del producto afectado para los que las ventas interiores eran representativas y se realizaron en el curso de operaciones comerciales normales, el valor normal se estableció sobre la base de los precios pagados por clientes independientes del país exportador. Para los demás tipos del producto sujeto a reconsideración, hubo que calcular el valor normal de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base. Por consiguiente, el valor normal establecido se calculó a partir del coste de fabricación de la empresa más los gastos de venta, generales y administrativos, y los beneficios obtenidos de las ventas en el mercado nacional en el curso de operaciones comerciales normales de conformidad con el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base.
(27)
Tras la comunicación de la información, una parte alegó que la metodología utilizada para determinar los gastos de venta, generales y administrativos era diferente de la utilizada en la investigación original, lo cual podría afectar a la determinación del margen de beneficio utilizado para calcular el valor normal de conformidad con el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base. Aparte de la información ya presentada anteriormente en la investigación, la parte no justificó su alegación mediante prueba alguna. Cabe indicar que, de conformidad con el artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base, los gastos de venta, generales y administrativos se asignaron sobre la base del volumen de negocios, y que esta metodología también se utilizó en la investigación original.
(28)
En la investigación inicial no se utilizó el beneficio obtenido en el curso de operaciones comerciales normales, ya que ninguno de los tipos exportados del producto afectado se vendió en el mercado interior en el curso de operaciones comerciales normales. La presente reconsideración por expiración puso de manifiesto que algunos tipos del producto afectado eran rentables y, por lo tanto, de conformidad con el artículo 2, apartados 3 y 6, del Reglamento de base, para calcular el valor normal se utilizó el beneficio de dichas transacciones rentables.
(29)
Para las empresas a las que no se había concedido TEM en la investigación original, el valor normal se estableció, con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, a partir de la información recibida del productor del país análogo que cooperó. Se pudo comprobar que el productor del país análogo realizó ventas en el mercado interior en cantidades suficientes y en el curso de operaciones comerciales normales y, por tanto, se utilizaron dichas ventas a fin de determinar el valor normal para la empresa a las que no se había concedido TEM.
2.3. Precio de exportación
(30)
Todas las exportaciones a la Unión de la empresa que obtuvo TEM se efectuaron a través de importadores vinculados y posteriormente se revendieron a empresas vinculadas y no vinculadas de la Unión. Por tanto, el precio de exportación se determinó, conforme a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, a partir del precio al que los productos importados se habían revendido por primera vez a un comprador independiente, debidamente ajustado en función de todos los costes soportados entre el momento de la importación y el de la reventa, así como de un margen razonable de beneficio y de gastos de venta, generales y administrativos. A tal efecto, se utilizaron los gastos de venta, generales y administrativos de las propias empresas vinculadas.
(31)
Tras la comunicación de la información, una parte alegó que, al determinar los gastos de venta, generales y administrativos de los importadores vinculados, se habían tomado en consideración algunos gastos vinculados a las ventas de otros productos distintos del producto afectado, y que, en consecuencia, dichos gastos debían excluirse. Se observa que, con arreglo al artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, al calcular el precio de exportación, se tuvieron en cuenta los gastos de venta, generales y administrativos verificados proporcionados por las empresas afectadas. La alegación de que los gastos de venta, generales y administrativos notificados incluían gastos de venta, generales y administrativos de ventas de otros productos no estaba respaldada por ninguna prueba y, por tanto, tuvo que rechazarse.
(32)
Además, las observaciones presentadas por las partes interesadas sobre los precios de exportación se basaban en un tipo de cambio erróneo de la moneda extranjera correspondiente. Por lo tanto, se rechazó dicha alegación.
(33)
En lo que respecta al margen de beneficio, no cooperó ningún importador no vinculado de la Unión. En la investigación original, se utilizó el margen de beneficio de los importadores vinculados sobre la base de que las actividades de los importadores no vinculados no eran suficientemente comparables a las del importador vinculado en cuestión. La investigación puso de manifiesto que las actividades del importador vinculado fueron las mismas en el PIR que en el período de investigación de la investigación original, es decir, que la mayoría de electrodos de wolframio importados se integró en el principal producto producido por el grupo, el soplete. Cabe señalar también que el valor de los electrodos de wolframio tiene escasa importancia en comparación con el producto final. Sobre esta base se concluyó, como en la investigación original, que el propio margen de beneficio del importador vinculado constituiría una base más exacta para calcular el precio de exportación.
(34)
En cuanto a la empresa a la que se concedió TI en la investigación original, todas sus exportaciones a la Unión se realizaron directamente a clientes independientes establecidos en la Unión. Por tanto, el precio de exportación se estableció sobre la base de los precios realmente pagados o pagaderos, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(35)
El precio de exportación de todos los demás productores establecidos en China se determinó a partir de las estadísticas de importación disponibles en la base de datos contemplada en el artículo 14, apartado 6.
(36)
De conformidad con el artículo 11, apartado 10, del Reglamento de base, los precios de exportación se determinaron deduciendo los derechos antidumping abonados, ya que ninguna de las partes interesadas aportó pruebas de que el derecho se hubiera reflejado debidamente en los precios de reventa y los consiguientes precios de venta en el mercado de la Unión.
2.4. Comparación
(37)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando el precio franco fábrica.
(38)
Para garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación de los dos productores exportadores que cooperaron, y de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias en los costes de transporte, seguros y créditos que afectaban a los precios y a la comparabilidad de los mismos.
2.5. Margen de dumping
(39)
De acuerdo con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media ponderada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación.
(40)
Esta comparación mostró que el productor exportador que cooperó al que se concedió TEM en la investigación original seguía practicando niveles significativos de dumping.
(41)
En cuanto al productor exportador que cooperó al que se concedió TI en la investigación original y al margen de dumping a escala nacional aplicable a todos los demás productores exportadores chinos que no cooperaron, se puso de manifiesto que el nivel de dumping era significativo, incluso mayor que en la investigación original.
3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
3.1. Observación preliminar
(42)
Tras descubrir la existencia de dumping durante el PIR, se examinó si era probable que reapareciera el dumping en caso de que se derogaran las medidas.
(43)
A este respecto, cabe señalar que los productores exportadores que cooperaron representan solamente alrededor del 10 % de la capacidad total de producción china. En consecuencia, las conclusiones tuvieron que basarse en gran medida en la información presentada en la solicitud de reconsideración y en información de dominio público. Se tuvieron en cuenta, en particular, el comportamiento de los precios de exportación de los productores chinos a otros mercados de terceros países, la capacidad de producción china, la capacidad excedentaria disponible y el atractivo del mercado de la Unión para los exportadores chinos.
3.2. Comportamiento de los precios de exportación de los productores chinos a otros mercados de terceros países
(44)
Por lo que respecta a las exportaciones a otros mercados de terceros países, cabe señalar que la información estadística disponible en las bases de datos públicas chinas abarca una definición del producto más amplia que el producto sujeto a reconsideración y, por lo tanto, no pudo realizarse un análisis significativo de las cantidades exportadas a otros mercados ni de los precios de estos mercados. Ninguno de los dos productores chinos que cooperaron exportó a clientes no vinculados de otros mercados de terceros países. Sobre esta base, no se pudieron determinar de manera fiable los precios de exportación a los mercados de otros terceros países durante el PIR ni se pudieron extraer conclusiones sólidas a partir de la información disponible.
3.3. Capacidad excedentaria de los productores chinos
(45)
El análisis que figura a continuación se basó en los datos proporcionados por el solicitante en la solicitud de reconsideración, cotejados con información de dominio público.
(46)
Sobre esta base, se estimó que la capacidad de los productores chinos era de 1 600 000 kg. El solicitante estima que la utilización de la capacidad de los productores chinos es de aproximadamente el 63 %, lo que deja una capacidad no utilizada de unos 600 000 kg, superior a casi cinco veces el consumo total de la Unión durante el PIR. Así pues, China tiene una gran cantidad disponible para exportar, en particular porque no hay indicios de que los mercados de terceros países o el mercado interior puedan absorber esta importante capacidad excedentaria.
3.4. Volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China
(47)
Las importaciones de la Unión procedentes de China aumentaron un 9 % durante el período considerado y alcanzaron un nivel de más de 50 000 kilogramos durante el PIR, que representan aproximadamente la mitad del consumo total de la Unión durante el PIR.
(48)
Durante el período considerado, los precios de importación fluctuaron y siguieron la misma evolución que los precios de venta de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. En conjunto, los precios de las importaciones aumentaron un 42 % entre 2008 y el PIR y aún estaban a niveles de dumping. El aumento de precios se explica principalmente por el elevado coste de la principal materia prima (wolframio en polvo) durante el PIR.
3.5. Atractivo del mercado de la Unión
(49)
El mercado de la Unión es uno de los mayores del mundo, ya que representa aproximadamente el 20 % del consumo mundial de electrodos de wolframio. Las empresas chinas han mostrado un gran interés en aumentar su presencia en el mercado de la Unión, lo que se ve confirmado por el hecho de que durante el PIR mantuvieron, e incluso incrementaron, su significativa cuota de mercado del 45 %.
3.6. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(50)
El análisis anterior demuestra que las importaciones procedentes de China siguieron entrando en el mercado de la Unión a precios objeto de dumping con márgenes de dumping significativos. Teniendo especialmente en cuenta el análisis de los precios aplicados en el mercado de la Unión y el interés que los exportadores chinos han demostrado tener por el mercado de la Unión, así como las importantes capacidades excedentarias disponibles en China, que superan en mucho el consumo total de la Unión, puede concluirse que es muy probable que continúe el dumping si se suprimen las medidas.
D. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Definición de industria de la Unión
(51)
La presente investigación confirmó que dos productores de la Unión fabrican electrodos de wolframio. Ambos productores cooperaron plenamente en la investigación.
(52)
Dichas empresas constituyen la industria de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base y, en lo sucesivo, se hará referencia a ellas como «la industria de la Unión».
2. Observación preliminar
(53)
Dado que la industria de la Unión está compuesta solo por dos empresas, los datos relativos a la industria de la Unión se presentarán indexados o en forma de horquilla para proteger la confidencialidad, de conformidad con el artículo 19 del Reglamento de base.
(54)
Puesto que las importaciones correspondientes al nivel de código NC de Eurostat incluyen también otros productos aparte de los electrodos de wolframio, la información sobre las importaciones se ha analizado a nivel del código TARIC, completado con datos recogidos de conformidad con el artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base. Se considera que los datos TARIC son confidenciales, ya que aportan un nivel de detalle que permite la identificación de las partes. Por este motivo, determinada información se presenta en forma de horquilla.
3. Consumo de la Unión
(55)
El consumo de la Unión se determinó sobre la base del volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión y de los datos de importaciones de Eurostat a nivel del código TARIC, complementados con información procedente de los datos recogidos con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base.
(56)
Entre 2008 y el PIR («el período considerado»), el consumo de la Unión disminuyó un 16 %. El consumo en la Unión se redujo sustancialmente entre 2008 y 2009, y desde entonces ha aumentado, aunque sin alcanzar en el PIR los niveles anteriores a la crisis. Desde el punto más bajo de 2009 hasta el PIR, el consumo de la Unión aumentó casi un 40 %.
Cuadro 1
Consumo
Volumen
(kilogramos)
2008
2009
2010
PIR
Consumo
140 000 - 150 000
90 000 - 100 000
110 000 - 120 000
120 000 - 130 000
Índice (2008 = 100)
100
61
75
84
Fuente:
Respuestas al cuestionario, Eurostat, base de datos del artículo 14, apartado 6.
4. Volumen y cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de China
(57)
Los volúmenes y las cuotas de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de China se establecieron a partir de la información estadística facilitada a nivel TARIC complementada con información procedente de los datos recogidos con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base.
(58)
A pesar de la disminución del consumo de la Unión en términos absolutos, el volumen de las importaciones del producto sujeto a reconsideración originario de China aumentó un 9 % durante el período considerado y se mantuvo en un nivel muy superior a 50 000 kg durante el PIR (véase el cuadro 2). Este aumento, junto con la reducción general del consumo de la Unión durante el período considerado, provocó que los exportadores chinos aumentaran su cuota de mercado hasta conseguir acaparar aproximadamente la mitad del mercado total de la Unión.
Cuadro 2
Importaciones procedentes de China
2008
2009
2010
PIR
Volumen
51 771
36 188
39 953
56 289
Índice (2008 = 100)
100
70
77
109
Cuota de mercado (%)
35 - 40
35 - 40
35 - 40
45 - 50
Fuente:
Eurostat, base de datos del artículo 14, apartado 6.
5. Precios de las importaciones procedentes de China
5.1. Evolución de los precios
(59)
Los precios chinos aumentaron un 40 % en la región entre 2008 y el PIR, con un fuerte incremento durante el PIR. El aumento de precios se explica principalmente por el alto coste de la principal materia prima (wolframio en polvo) durante el PIR.
Cuadro 3
Precios de las importaciones procedentes de China
2008
2009
2010
PIR
Precios
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Índice (2008 = 100)
100
92
114
142
Fuente:
Eurostat, base de datos del artículo 14, apartado 6.
5.2. Subcotización de precios
(60)
La investigación puso de manifiesto que los precios de las importaciones procedentes de China subcotizaron los precios medios de la industria de la Unión. Durante el PIR se estableció un margen de subcotización del 37 % y, si se incluye el derecho antidumping en el cálculo, el margen de subcotización sigue siendo significativo con un nivel del 24 %. El cálculo se basa en una comparación de los precios de exportación cif de los productores exportadores que cooperaron con los precios medios de la industria de la Unión a nivel de fábrica. Se consideró que los precios eran representativos para China, dado que los dos productores exportadores que cooperaron representaban aproximadamente el 80 % de las importaciones de electrodos de wolframio procedentes de China.
(61)
Tras la comunicación de la información, un productor exportador alegó que los precios no se habían comparado por tipo y que, dado que supuestamente las variaciones de precios entre los diversos tipos de productos eran considerables, los niveles de subcotización calculados no eran representativos. Sobre la base de la información disponible, los precios solo pudieron compararse por tipo para una parte de las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión y para parte de las exportaciones a la Unión. No obstante, el productor exportador no presentó pruebas que pusieran en cuestión el carácter razonable de la metodología aplicada. En consecuencia, hubo que rechazar dicha alegación.
(62)
Tras la comunicación de la información, también se alegó que los precios de importación chinos y los precios de venta de la industria de la Unión en el mercado de la Unión no se habían comparado en la misma fase comercial. Esta alegación no estaba suficientemente documentada, ya que la parte interesada no presentó información o pruebas que demostraran la existencia de diferencias constantes y claras en la función y los precios del vendedor en las supuestas distintas fases comerciales. Por consiguiente, se desestimó dicha alegación.
6. Importaciones procedentes de otros terceros países
(63)
El cuadro siguiente muestra el volumen de las importaciones procedentes de otros países durante el período considerado y sus precios. Los volúmenes y las cuotas de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países se establecieron a partir de la información estadística facilitada a nivel TARIC, complementada con información procedente de los datos recogidos con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base.
Cuadro 4
Importaciones procedentes de otros terceros países
2008
2009
2010
PIR
Vietnam
Volumen de las importaciones (en kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Índice (2008 = 100)
100
51
49
93
Precios
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Índice (2008 = 100)
100
102
104
126
Corea del Sur
Volumen de las importaciones (en kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Índice (2008 = 100)
100
38
52
16
Precios
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Índice (2008 = 100)
100
87
87
116
Otros terceros países
Volumen de las importaciones (en kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Índice (2008 = 100)
100
82
143
120
Precios
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Índice (2008 = 100)
100
138
150
134
Total
Volumen de las importaciones (en kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Índice (2008 = 100)
100
50
63
67
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países (%)
35 - 40
30 - 35
30 - 35
30 - 35
Precios
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Índice (2008 = 100)
100
103
110
121
Fuente:
Eurostat, base de datos del artículo 14, apartado 6.
(64)
Durante el período considerado, el volumen de las importaciones en el mercado de la Unión procedentes de otros terceros países se redujo cerca del 33 %. Las cuotas de mercado disminuyeron en el período considerado y fueron de entre un 30 % y un 35 % durante el PIR. Los precios de otros terceros países aumentaron un 21 % en el mismo período.
(65)
Cabe recordar que en la investigación original no hubo importaciones significativas del producto similar en el mercado de la Unión procedentes de otros países distintos de China. La investigación original estableció que los mercados principales de los restantes productores japoneses y estadounidenses fueron sus respectivos mercados nacionales. Por lo tanto, se concluyó que las importaciones procedentes de países distintos de China fueron escasas.
(66)
La industria de la Unión alegó que actualmente no se producen electrodos de wolframio en Vietnam ni Corea del Sur, y que las importaciones procedentes de dichos países procedían de hecho de China. Sin embargo, en el transcurso de la investigación no se obtuvo información que corroborara dicha alegación.
7. Situación económica de la industria de la Unión
7.1. Observaciones preliminares
(67)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes relacionados con la situación de la industria de la Unión.
(68)
Dado que la industria de la Unión se compone solo de dos productores, los datos se presentan en horquillas por motivos de confidencialidad.
7.2. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(69)
La producción de la industria de la Unión se redujo cada año durante el período considerado. Al final del PIR, la producción había disminuido un 29 % con respecto a 2008. La tendencia fue especialmente negativa durante 2009, con un descenso de más del 40 %.
Cuadro 5
Producción total de la Unión
Volumen
(kg)
2008
2009
2010
PIR
Producción
60 000 - 70 000
35 000 - 40 000
50 000 - 60 000
40 000 - 50 000
Índice (2008 = 100)
100
60
82
71
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
(70)
La capacidad de producción se mantuvo estable durante el período considerado. Dado que la producción disminuyó, la utilización de la capacidad resultante experimentó en total un descenso del 27 % entre 2008 y el PIR, hasta llegar a una utilización de la capacidad del 41 % durante el PIR. A continuación se muestran datos pormenorizados:
Cuadro 6
Capacidad de producción y utilización de la capacidad
Volumen
(kg)
2008
2009
2010
PIR
Capacidad de producción
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
Índice (2008 = 100)
100
100
100
100
Utilización de la capacidad (%)
57
35
47
41
Índice (2008 = 100)
100
60
82
73
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
7.3. Existencias
(71)
El nivel de existencias de cierre de la industria de la Unión disminuyó un 20 % entre 2008 y el PIR. Esta evolución está en consonancia con la tendencia general a la baja del consumo en el mercado de la Unión en el mismo período.
Cuadro 7
Existencias de cierre
Volumen
(kg)
2008
2009
2010
PIR
Existencias de cierre
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
Índice (2008 = 100)
100
70
85
80
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
7.4. Volumen de ventas
(72)
El volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión a clientes no vinculados disminuyó un 23 % entre 2008 y el PIR, con un fuerte descenso entre 2008 y 2009. Esta tendencia negativa fue más pronunciada que la disminución del consumo total, salvo el año 2010.
Cuadro 8
Ventas a clientes independientes
2008
2009
2010
PIR
Volumen (kg)
40 000 - 50 000
25 000 - 30 000
35 000 - 40 000
30 000 - 35 000
Índice (2008 = 100)
100
65
87
77
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
7.5. Cuota de mercado
(73)
Como consecuencia de lo mencionado en el considerando anterior sobre el volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, la cuota de mercado de la industria de la Unión se redujo durante el período considerado. Aunque la industria de la Unión perdió volumen de ventas, pudo mantener sus cuotas de mercado en 2009 y 2010, pero sufrió un retroceso durante el PIR, con unas ventas decrecientes a pesar del crecimiento del mercado. El resultado fue una cuota de mercado de entre el 20 % y el 25 %, ligeramente inferior a la registrada al inicio del período considerado.
Cuadro 9
Cuota de mercado de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Cuota de mercado de la Unión (%)
25 - 30
25 - 30
30 - 35
20 - 25
Índice (2008 = 100)
100
107
117
91
Fuente:
Respuestas al cuestionario, Eurostat, base de datos del artículo 14, apartado 6.
7.6. Crecimiento
(74)
Como se ha explicado, el consumo en la Unión se redujo sustancialmente entre 2008 y 2009 a consecuencia de la recesión económica, y desde entonces ha aumentado, aunque sin alcanzar en el PIR los niveles anteriores a la crisis. Aunque la industria de la Unión perdió volumen de ventas, pudo mantener sus cuotas de mercado en 2009 y 2010, pero sufrió un retroceso durante el PIR, con unas ventas decrecientes a pesar del crecimiento del mercado.
7.7. Empleo y productividad
(75)
El nivel de empleo de la industria de la Unión disminuyó un 13 % entre 2008 y el PIR.
(76)
Tras la caída de la producción, la productividad por empleado, medida como producción en kg por empleado, también disminuyó durante el período considerado. A continuación se muestran datos pormenorizados:
Cuadro 10
Total de empleo y productividad de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Número de empleados
100
65
84
87
Productividad (Índice)
100
92
106
83
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
7.8. Precios de venta unitarios
(77)
Los precios de venta unitarios de la industria de la Unión a clientes no vinculados de la Unión disminuyeron ligeramente entre 2008 y 2010, reflejando en parte el impacto de la crisis económica. Entre 2010 y el PIR, los precios de venta unitarios aumentaron de forma sustancial. Durante el período considerado los precios de la industria de la Unión aumentaron en total un 35 %. Esta evolución de los precios, en particular entre 2010 y el PIR, fue provocada por el aumento de los precios de los principales componentes de los electrodos de wolframio.
Cuadro 11
Precio unitario de las ventas en la Unión
2008
2009
2010
PIR
Precio unitario de las ventas en la Unión (EUR por unidad)
80 - 120
80 - 120
80 - 120
100 - 140
Índice (2008 = 100)
100
94
96
135
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
7.9. Rentabilidad
(78)
La rentabilidad mejoró entre 2008 y el PIR, tras haber alcanzado un nivel más bajo en 2009 y 2010. Sin embargo, la rentabilidad siguió siendo negativa durante todo el período considerado.
Cuadro 12
Rentabilidad
2008
2009
2010
PIR
Rentabilidad de las ventas de la Unión
Índice (2008 = 100)
100
95
95
104
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
7.10. Inversión y rendimiento de las inversiones
(79)
Las inversiones disminuyeron notablemente en el sector del producto afectado durante el período considerado.
(80)
El rendimiento de las inversiones siguió la tendencia de la rentabilidad. En 2008, el rendimiento de las inversiones de la industria de la Unión fue negativo, y mejoró ligeramente, aunque siguió siendo negativo, durante el PIR.
Cuadro 13
Inversión y rendimiento de las inversiones
Índice (2008 = 100)
2008
2009
2010
PIR
Inversiones
100
2
23
18
Rendimiento de las inversiones
100
100
96
103
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
7.11. Flujo de caja y capacidad de financiación
(81)
El flujo de caja, que es la capacidad de la industria para autofinanciar sus actividades, expresado como porcentaje del volumen de negocios del producto afectado, mejoró considerablemente durante el período considerado, aunque siguió siendo negativo.
Cuadro 14
Flujo de caja
2008
2009
2010
PIR
Flujo de caja
Índice (2008 = 100)
100
99
96
106
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
7.12. Salarios
(82)
Entre 2008 y el PIR, los costes salariales de la industria de la Unión disminuyeron un 16 %, en línea con la reducción del número de empleados.
7.13. Magnitud del margen de dumping
(83)
A pesar de las medidas vigentes, el dumping siguió siendo importante durante el PIR, a un nivel significativamente superior al nivel actual de las medidas. Dada la gran capacidad disponible, los volúmenes reales de las importaciones procedentes de China y unos precios que subcotizaron de forma significativa los precios de venta de la industria de la Unión, las repercusiones de los márgenes reales de dumping sobre la industria de la Unión no pueden considerarse insignificantes.
7.14. Recuperación tras anteriores prácticas de dumping
(84)
Se analizó si la industria de la Unión se había recuperado de los efectos del dumping anterior. A pesar de las medidas antidumping en vigor, la industria de la Unión no consiguió recuperarse del dumping anterior. En respuesta a la presión sobre los precios ejercida por las importaciones chinas, la industria de la Unión intentó mantener su cuota de mercado, pero como consecuencia sufrió pérdidas.
8. Conclusión sobre la situación de la industria de la Unión
(85)
La industria de la Unión siguió estando en una situación económica vulnerable y sufriendo un perjuicio importante. Casi todos los indicadores de perjuicio relacionados con los resultados financieros de la industria de la Unión se deterioraron durante el período considerado. Por lo tanto, no puede concluirse que la situación de la industria de la Unión sea segura.
(86)
Como respuesta a la presión sobre los precios ejercida por las importaciones procedentes de China, la industria de la Unión intentó mantener su cuota de mercado, aunque vendiendo a precios muy inferiores al punto de equilibrio. De hecho, el aumento de los precios de venta de la industria de la Unión entre 2010 y el PIR está relacionado con el incremento de los precios de las materias primas y no cubrió los costes totales de la industria de la Unión.
(87)
En conclusión, las dificultades de la industria de la Unión pueden vincularse claramente a la presencia masiva en el mercado de la Unión de importaciones a bajo precio del producto sujeto a reconsideración procedentes de China, vendidas a precios objeto de un dumping considerable, a pesar de las medidas en vigor. Este factor fue suficiente para determinar una situación en la que la industria de la Unión sufrió pérdidas al intentar mantener una cuota de mercado razonable. Además, estas dificultades se agudizaron en casi todo el período considerado por dos factores: la recesión del mercado durante la crisis económica de 2008-2009 y, aunque en menor medida, el repentino aumento de los costes de las materias primas durante el PIR. Esto condujo a una situación en la que las pérdidas alcanzaron niveles significativos.
(88)
A la vista de la evolución negativa de los indicadores relativos a la industria de la Unión, se considera que esta continuó sufriendo un perjuicio importante en el sentido del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base durante el período considerado.
E. PROBABILIDAD DE LA CONTINUACIÓN DEL PERJUICIO
1. Observaciones preliminares
(89)
Durante el período considerado, la industria de la Unión estaba en una situación vulnerable y seguía expuesta al efecto perjudicial de las importaciones objeto de dumping procedentes de China.
(90)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se evaluaron las importaciones procedentes del país afectado para determinar la probabilidad de continuación del perjuicio si las medidas dejaran de tener efecto.
2. Volúmenes de las importaciones procedentes de China
(91)
Cabe recordar que el consumo del mercado de la Unión disminuyó significativamente desde la investigación original, debido principalmente a la recesión económica. En estas circunstancias, el volumen de las importaciones procedentes de China aumentó hasta un nivel muy superior a 50 000 kg durante el PIR. Los volúmenes de las importaciones aumentaron un 9 %, mientras que se redujo la cuota de mercado de la industria de la Unión.
3. Capacidad excedentaria china
(92)
Como se ha indicado en el considerando 46, la información recogida durante la investigación demostró que en China hay una gran capacidad excedentaria. Es de prever que, en ausencia de medidas antidumping, gran parte de esta capacidad excedentaria se utilice para incrementar las exportaciones a la Unión. Esta conclusión se ve confirmada por la ausencia de indicios que muestren que la producción adicional china pueda ser absorbida en sus mercados internos o por mercados de terceros países. Por tanto, existe capacidad para aumentar significativamente las exportaciones a la Unión. La estimación de la capacidad no utilizada supera en casi cinco veces el consumo de la Unión durante el PIR.
(93)
Además, la información recibida durante la investigación mostró importantes distorsiones en el mercado de la materia prima (parawolframato de amonio) utilizada para la fabricación del producto sujeto a reconsideración. Esta materia prima está sujeta a contingentes de exportación impuestos por las autoridades chinas, así como a impuestos a la exportación. Esto limita las exportaciones del parawolframato de amonio y aumenta artificialmente su precio en el mercado mundial. Estas distorsiones pueden ofrecer nuevos incentivos para que la industria china produzca y exporte a precios bajos, mientras que la industria de la Unión tiene que fabricar el producto similar sobre la base de precios de las materias primas artificialmente altos.
4. Atractivo del mercado de la Unión
(94)
Se demostró que los productores exportadores chinos siguieron manteniendo su interés por el mercado de la Unión y lograron aumentar los volúmenes de importación a expensas de las ventas de la industria de la Unión. Incluso aumentaron su ya significativa cuota de mercado durante el PIR.
5. Conclusión
(95)
La industria de la Unión ha sufrido las consecuencias de las importaciones chinas constitutivas de dumping durante varios años y se encuentra actualmente en una situación económica frágil.
(96)
Si las medidas dejaran de tener efecto, existe una gran probabilidad de que aumenten las importaciones objeto de dumping, lo que puede poner en grave peligro la existencia de la industria de la Unión. De hecho, en China existe una importante capacidad excedentaria que podría dirigirse en gran parte al mercado de la Unión a precios objeto de dumping inferiores a los precios de venta de la industria de la Unión en el mercado de la Unión si las medidas dejan de tener efecto.
(97)
A la vista de las conclusiones de la investigación, a saber, la continuación del dumping, la capacidad excedentaria de China, la distorsión constatada en el mercado de las materias primas, el potencial de los productores exportadores chinos para reorientar sus volúmenes de exportación hacia el mercado de la Unión, el comportamiento de los precios de los exportadores chinos (claramente inferiores a los precios de la industria de la Unión) y el atractivo del mercado de la Unión, una supresión de las medidas probablemente redundaría en una continuación del perjuicio.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Introducción
(98)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas en vigor sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, es decir, los de la industria de la Unión, los de los importadores y los de los usuarios. Se ofreció a todas las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
(99)
Cabe recordar que, en la investigación original, se consideró que la imposición de medidas no era contraria al interés de la Unión. Además, el hecho de que la presente investigación sea una reconsideración, en la que se analiza, por tanto, una situación en la que ya han estado en vigor medidas antidumping permite evaluar cualquier efecto negativo no deseado de las actuales medidas antidumping para las partes afectadas.
(100)
De este modo, se examinó si, a pesar de la conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping perjudicial, existían razones de peso que llevaran a concluir que el mantenimiento de las medidas en este caso concreto no respondía al interés de la Unión.
2. Interés de la industria de la Unión
(101)
Habida cuenta de la situación de la industria de la Unión y del análisis sobre la probabilidad de reaparición del perjuicio, es evidente que la situación financiera de la industria de la Unión probablemente se deterioraría gravemente si las medidas antidumping dejaran de tener efecto. Durante el período considerado, la industria de la Unión perdió volumen de producción y de ventas, mientras que las importaciones procedentes del país afectado aumentaron a pesar de las medidas en vigor. Durante el mismo período, la situación financiera de la industria de la Unión se deterioró y registró cuantiosas pérdidas. Por lo tanto, es necesario aplicar condiciones competitivas efectivas en el mercado de la Unión.
(102)
Se considera que la continuación de las medidas redundaría en beneficio de la industria de la Unión, que podría incrementar su volumen de ventas y mejorar su situación financiera. Por el contrario, el cese de las medidas amenazaría seriamente la viabilidad de la industria de la Unión.
3. Interés de los usuarios
(103)
Ninguno de los quince usuarios contactados se ofreció a cooperar. Al igual que sucedió en la investigación original, no se recibieron respuestas a los cuestionarios de usuarios interesados. En la investigación original, la falta de cooperación se explica por la escasa repercusión de los electrodos de wolframio sobre sus costes de producción, ya que parece que la calidad y la fiabilidad son los criterios primordiales para los clientes. Habida cuenta de que, aparentemente, el impacto del producto sujeto a reconsideración sobre los costes de los productos derivados es marginal, se concluyó que las medidas no afectarían negativamente a la industria usuaria.
4. Interés de los importadores
(104)
Tres importadores establecieron contacto con la Comisión al inicio de la investigación, pero no se consideró que fueran partes interesadas, ya que no importaron el producto afectado de China durante el PIR. Dado que los importadores de electrodos de wolframio no mostraron ningún interés durante la investigación, se llegó a la conclusión de que el mantenimiento de las medidas no sería claramente contrario a los intereses de la UE.
5. Conclusión
(105)
Por todo lo expuesto, se concluye que no existen razones de peso para no mantener las medidas antidumping actualmente en vigor.
G. MEDIDAS ANTIDUMPING
(106)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. Se tuvieron en cuenta las observaciones y los comentarios pertinentes.
(107)
Se deduce de lo anterior que, tal como está previsto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados electrodos de wolframio originarios de China, impuestas mediante el Reglamento (CE) no 260/2007.
(108)
Con objeto de minimizar el riesgo de elusión debido a la gran diferencia de los tipos de derechos, se considera necesario, en este caso, adoptar disposiciones especiales para garantizar la correcta aplicación de los derechos antidumping. Estas medidas especiales, que solo se aplican a las empresas para las que se introduce un tipo de derecho individual, incluyen la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo del presente Reglamento. Las importaciones que no vayan acompañadas de dicha factura deben someterse al derecho antidumping residual aplicable a todos los demás productores.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de electrodos de wolframio para soldadura, incluidas las barras de wolframio y las barras para electrodos de soldadura, con un contenido de wolframio igual o superior al 94 % en peso, excepto los simplemente obtenidos por sinterizado, cortados a una longitud determinada o no, actualmente clasificables en los códigos NC ex 8101 99 10 y ex 8515 90 00 (códigos TARIC 8101991010 y 8515900010) y originarios de la República Popular China.
2. El tipo del derecho aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas que figuran a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho antidumping
Código TARIC adicional
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Todas las demás empresas
63,5 %
A999
3. La aplicación de los tipos de derechos individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida, que se ajustará a los requisitos establecidos en el anexo. Si no se presenta dicha factura, se aplicará el tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
4. Salvo disposición en contrario, se aplicarán las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 29 de mayo de 2013.