PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) 2015/83 DE LA COMISIÓN
de 21 de enero de 2015
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de glutamato monosódico de la República Popular China tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 11, apartados 2, 5 y 6,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
A raíz de una investigación antidumping («la investigación original»), el Consejo estableció, mediante el Reglamento (CE) no 1187/2008 (2), un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de la República Popular China («China»).
(2)
Las medidas impuestas adoptaron la forma de un derecho ad valorem del 39,7 %, excepto en el caso de Hebei meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) y Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Solicitud de reconsideración por expiración
(3)
Tras la publicación de un anuncio sobre la próxima expiración de las medidas antidumping en vigor (3), la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
(4)
La solicitud fue presentada por Ajinomoto Foods Europe SAS («el denunciante»), único productor de la Unión de glutamato monosódico, que representa, por tanto, el 100 % de la producción total de la Unión de glutamato monosódico.
(5)
La solicitud se basaba en el argumento de que si expiraran las medidas probablemente continuaría o reaparecería el dumping y el perjuicio para la industria de la Unión.
3. Inicio de una reconsideración por expiración
(6)
El 29 de noviembre de 2013, tras determinar, previa consulta al Comité Consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión, mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea (4) («el anuncio de inicio»), anunció el inicio de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
4. Investigación antidumping paralela
(7)
En paralelo, en esa misma fecha, la Comisión anunció el inicio de una investigación antidumping, de acuerdo con el artículo 5 del Reglamento de base, relativa a las importaciones en la Unión de glutamato monosódico originario de Indonesia (5).
(8)
En dicha investigación, en agosto de 2014 la Comisión estableció, mediante el Reglamento (UE) no 904/2014 (6), un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de Indonesia (en lo sucesivo, «el Reglamento provisional»). Las medidas provisionales se impusieron por un período de seis meses.
(9)
Las dos investigaciones paralelas abarcaron el mismo período de investigación (de reconsideración) y el mismo período considerado, con arreglo al considerando 10.
5. Investigación
Períodos pertinentes abarcados por la investigación de la reconsideración por expiración
(10)
La investigación sobre la probabilidad de la continuación o reaparición del dumping y del perjuicio abarcó el período entre el 1 de octubre de 2012 y el 30 de septiembre de 2013 («el período de investigación de reconsideración»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de la continuación o reaparición del perjuicio cubrió el período comprendido entre el 1 de abril de 2010 y el final del período de investigación de reconsideración («el período considerado») (7).
Partes afectadas por la investigación y muestreo
(11)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración al solicitante, los productores exportadores, los importadores y los usuarios de la Unión notoriamente afectados y a los representantes del país exportador afectado.
(12)
Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones concretas para ser oídas.
(13)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores exportadores chinos y de importadores no vinculados de la Unión, en el anuncio de inicio se previó un muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(14)
Con respecto a los productores exportadores chinos, para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en tal caso, seleccionar una muestra representativa, se pidió a las partes mencionadas que se dieran a conocer en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio. Dado que solo dos productores exportadores chinos facilitaron a la Comisión la información solicitada, no se consideró necesario recurrir al muestreo.
(15)
Para que la Comisión pudiese decidir si era necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, pidió a los importadores no vinculados que se diesen a conocer y que facilitasen la información especificada en el anuncio de inicio.
(16)
Catorce importadores no vinculados se dieron a conocer. Sin embargo, ninguna de estas empresas importó glutamato monosódico originario de China a la Unión durante el período de investigación de reconsideración. Por consiguiente, no fue necesario el muestreo.
Cuestionarios y verificación
(17)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y el consiguiente perjuicio, así como para la determinación del interés de la Unión.
(18)
Se enviaron cuestionarios a los dos productores exportadores chinos que se dieron a conocer durante el muestreo, al único productor de la Unión, y a treinta y tres usuarios identificados en la Unión.
(19)
Se recibieron respuestas al cuestionario del único productor de la Unión, de un comerciante y de cinco usuarios. Ninguno de los productores exportadores chinos presentó una respuesta al cuestionario.
(20)
Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las compañías siguientes:
Productor de la Unión:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francia
Usuarios
-
AkzoNobel, Amersfoort, Países Bajos
-
Unilever, Rotterdam, Países Bajos
Comunicación de información
(21)
Se informó a todas las partes interesadas de los principales hechos y consideraciones en los que se tenía intención de basar la recomendación de mantener el derecho antidumping definitivo sobre las importaciones del producto afectado originarias de China. También se concedió a las partes un plazo para que pudieran presentar observaciones tras comunicárseles esa información. Las observaciones de las partes interesadas fueron examinadas y tenidas en cuenta cuando fue procedente.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(22)
El producto objeto de la presente reconsideración es el mismo que fue objeto de la investigación original, a saber, glutamato monosódico (en lo sucesivo, «GMS») originario de la República Popular China, clasificado actualmente en el código NC ex 2922 42 00 («el producto afectado»). El GMS es un aditivo alimentario y se utiliza principalmente como potenciador del sabor en sopas, caldos, platos de pescado y carne, mezclas de especias y alimentos preparados. El GMS se utiliza también en la industria química para aplicaciones no alimentarias tales como detergentes. Se produce en forma de cristales blancos e inodoros de distintos tamaños. El glutamato monosódico está disponible en envases de distintos tamaños, desde paquetes de 0,5 g para el consumo hasta grandes sacos a granel de 1 000 kg. Los tamaños más pequeños los venden los minoristas a los consumidores, mientras que los tamaños de 20 kg y más se destinan a los usuarios industriales. Además, existen distintos grados de pureza. Sin embargo, no existen diferencias en las características del glutamato monosódico basadas en el tamaño del envase o el grado de pureza.
(23)
Se produce principalmente mediante fermentación de distintas fuentes de azúcar (almidón de maíz, almidón de tapioca, jarabe de azúcar, melaza de caña de azúcar y melaza de remolacha azucarera).
(24)
Las investigación de reconsideración ha confirmado que, como en la investigación original, el producto afectado y el GMS producido y vendido en el mercado nacional del país afectado, el GMS producido y vendido por la industria de la Unión en el mercado de la Unión y el producido y vendido en los dos mercados de países análogos potenciales de Tailandia e Indonesia tienen las mismas características físicas y técnicas y los mismos usos básicos.
(25)
Por tanto, dichos productos deben considerarse productos similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. Observaciones preliminares
(26)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si se estaba produciendo dumping en ese momento y si la expiración de las medidas en vigor podría dar lugar a la continuación o reaparición del dumping.
(27)
Como se menciona en los considerandos 18 y 19, aunque se enviaron cuestionarios a los dos productores exportadores chinos que se dieron a conocer durante el muestreo, ninguno de ellos respondió al cuestionario y ninguno de ellos cooperó en la investigación. Por tanto, fue necesario recurrir a los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
(28)
La aplicación de lo dispuesto en el artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base fue comunicada a las autoridades chinas y a los productores exportadores chinos que no cooperaron, y se les ofreció la oportunidad de efectuar observaciones. No se recibió ninguna observación.
(29)
Por lo tanto, de conformidad con el artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base, las conclusiones relativas a la probabilidad de la continuidad del dumping expuestas a continuación se basaron en los datos disponibles, en particular la información de la solicitud de reconsideración por expiración y las estadísticas disponibles, a saber, la base de datos de exportación china y datos de Eurostat.
2. Importaciones objeto de dumping durante el período de investigación de reconsideración
a) País análogo
(30)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal se determinó a partir del precio o del valor calculado en un tercer país de economía de mercado en el caso de los productores exportadores a los que no se concedió el trato de economía de mercado. Con este fin, fue preciso seleccionar un tercer país de economía de mercado («el país análogo»).
(31)
En el anuncio de inicio, la Comisión comunicó a las partes interesadas que tenía la intención de considerar a Tailandia o a Indonesia como posibles países análogos adecuados e invitó a las partes a presentar sus observaciones. Tailandia se utilizó en la investigación original (8) como país análogo adecuado. En la investigación actual se propuso a Indonesia teniendo en cuenta que, como se señala en el considerando 7, se inició una investigación paralela antidumping sobre las importaciones en la Unión de glutamato monosódico originario de Indonesia en la misma fecha que la actual investigación de reconsideración por expiración (9). Una de las partes interesadas alegó que Tailandia no era un país análogo adecuado, dado que el productor tailandés que cooperó formaba parte del mismo grupo de empresas que el solicitante. Por otra parte, se alegó que había falta de competencia en el mercado tailandés y que las ventas en el mercado interior de Tailandia fueron principalmente en envases pequeños, para el comercio minorista, mientras que las exportaciones de China a la Unión eran supuestamente en grandes sacos o a granel para uso industrial.
(32)
La Comisión solicitó información a más de cinco productores conocidos del producto similar de Tailandia. Solo un productor de Tailandia se dio a conocer y respondió al cuestionario. Este productor formaba parte del mismo grupo que el solicitante. En contraste con lo alegado por una parte interesada, pertenecer al mismo grupo que el solicitante no implica automáticamente que el valor normal no sea fiable. La parte interesada en cuestión tampoco explicó cómo la relación podría haber tenido un impacto en el valor normal en el mercado interior de Tailandia. Por lo tanto, este argumento debe rechazarse.
(33)
Según lo establecido en el considerando 24, la investigación reveló que el glutamato monosódico producido y vendido en el mercado interior de Tailandia tenía las mismas características técnicas, físicas y químicas básicas y los mismos usos finales básicos que el producto fabricado y exportado a la Unión por los productores exportadores chinos. Por otra parte, los procesos de producción en China eran similares a los del mercado tailandés. Por último, en Tailandia existía un considerable grado de competencia al haber varios productores nacionales e importaciones procedentes de otros terceros países, como China. Por otra parte, frente a lo que se alegó, la investigación puso de manifiesto que, en el mercado interior de Tailandia, se registraron ventas tanto a granel como minoristas. Por lo tanto, debe desestimarse el argumento de que Tailandia no sería una opción adecuada para país análogo por estos motivos.
(34)
Los productores exportadores indonesios aceptaron que los datos que proporcionaron en el contexto de la investigación paralela mencionada en el considerando 7 se utilizaran en la actual investigación de reconsideración por expiración. Según lo establecido en el considerando 24, la investigación reveló que el glutamato monosódico producido y vendido en el mercado interior de Indonesia tenía las mismas características técnicas, físicas y químicas básicas y los mismos usos finales básicos que los productos fabricados y exportados a la Unión por los productores exportadores chinos. Por otra parte, con arreglo a la información disponible, los procesos de producción en China eran similares a los del mercado indonesio. Por último, en Indonesia existía un considerable grado de competencia al haber varios productores nacionales e importaciones procedentes de otros terceros países, como China. Además, la investigación mostró que las ventas nacionales en Indonesia eran tanto a granel como minoristas.
(35)
De lo anterior se desprende que ambos países, Tailandia e Indonesia, eran potencialmente idóneos para ser seleccionados como país análogo. No obstante, habida cuenta de que el nivel de detalle disponible de los productores exportadores indonesios, sometidos a la investigación paralela, era muy superior a la del único productor tailandés que cooperó, la Comisión considera que es más razonable elegir Indonesia como país análogo adecuado, de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
b) Valor normal
(36)
La información recibida de los productores indonesios que cooperaron se ha utilizado para determinar el valor normal para los productores exportadores de China.
(37)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó en primer lugar si el volumen total de las ventas en el mercado interior de cada uno de los productores que cooperaron en Indonesia era representativo durante el período de investigación de reconsideración. Las ventas interiores se consideraban representativas si el volumen total de ventas interiores del producto similar a clientes independientes en el mercado interior representaba al menos el 5 % del volumen total de ventas de exportación del producto afectado a la Unión durante el período de investigación de reconsideración. Se constató que las ventas en el mercado interior de Indonesia eran representativas para cada uno de los productores. También se examinó si podía considerarse que las ventas en el mercado interno del producto similar se realizaban en el curso de operaciones comerciales normales con arreglo al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Para ello, se determinó la proporción de las ventas en el mercado interno a clientes independientes en dicho mercado que eran rentables durante el período de investigación de reconsideración.
(38)
Como se constató que las ventas interiores se realizaron en cantidades suficientes y en el curso de operaciones comerciales normales, el valor normal se basó en el precio interior real, calculado como media ponderada de los precios de todas las ventas interiores durante el período de investigación de reconsideración.
c) Precio de exportación
(39)
De conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, al no cooperar los productores exportadores chinos, los resultados se basaron en los datos disponibles.
(40)
Por tanto, el precio de exportación se determinó a partir de estadísticas, a saber, datos de Eurostat, calculado utilizando una media ponderada.
d) Comparación y ajustes
(41)
La Comisión comparó el valor normal y el precio de exportación utilizando los precios franco fábrica. En los casos justificados por la necesidad de garantizar una comparación equitativa, la Comisión ajustó el valor normal y el precio de exportación para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y a la comparabilidad de los precios, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se hicieron ajustes para tener en cuenta los costes de transporte y flete, teniendo en cuenta los ajustes del valor normal de los productores exportadores indonesios, según lo establecido en la investigación paralela mencionada en el considerando 41 del Reglamento provisional.
(42)
Por otra parte, una de las partes interesadas alegó que los productores exportadores chinos gozaban de ventajas comparativas en los costes relativas al proceso de producción (integración vertical), la evolución de los precios de las materias primas y el consumo de energía con respecto a los productores tailandeses. Como se utilizó Indonesia como país análogo, este argumento carece de pertinencia. Por lo que se refiere a Indonesia, y tal como se describe en el considerando 34, los procesos de producción de glutamato monosódico en China eran similares en comparación con el mercado indonesio. Debe señalarse que todos los productores de glutamato monosódico de todo el mundo utilizan métodos de producción similares. Se produce mediante fermentación de distintas fuentes de azúcar (almidón de maíz, almidón de tapioca, jarabe de azúcar, melazas de caña de azúcar y melazas de remolacha azucarera).
e) Margen de dumping
(43)
Una parte interesada alegó que las exportaciones de China eran principalmente a granel, mientras que las ventas interiores en Tailandia son principalmente de tipo minorista. Por lo tanto, se adujo que el margen de dumping debía calcularse basándose únicamente en las ventas a granel. Dado que ninguno de los productores exportadores chinos cooperó, no se dispuso de información alguna sobre las condiciones de venta, el nivel de comercio o el envasado de las exportaciones chinas.
(44)
Por otra parte, como se utilizó Indonesia como país análogo, este argumento carecía de pertinencia. En cualquier caso, con independencia de si se incluyeron o no las ventas minoristas, la comparación dio lugar en todos los casos a márgenes de dumping significativos, como se indica en el considerando 47.
(45)
Por otra parte, los servicios de la Comisión calcularon márgenes de dumping a partir del valor normal establecido en el país análogo. La comparación dio lugar a márgenes de dumping significativos, como se indica en el considerando 47.
(46)
La Comisión comparó el valor normal medio ponderado con la media ponderada del precio de exportación, de conformidad con el artículo 2, apartado 11, y el artículo 2, apartado 12, del Reglamento de base. Dada la falta de cooperación de los productores exportadores chinos, no pudieron determinarse los tipos de producto exportado desde China. Por lo tanto, no fue posible realizar una comparación por tipo de producto. En su lugar, la comparación tuvo que basarse en los datos estadísticos del precio de exportación, tal como se explica en los considerandos 39 y 40.
(47)
De acuerdo con lo expuesto, el margen de dumping medio ponderado, expresado como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, era superior al 25 % en todos los casos.
3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
a) Observación preliminar
(48)
Además de la constatación de la existencia de dumping durante el período de investigación de reconsideración, se investigó la probabilidad de continuación del dumping si se derogaran las medidas y se analizaron los siguientes elementos: el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China, la capacidad de producción y la capacidad excedentaria de China; así como el atractivo del mercado de la Unión en relación con las importaciones procedentes de China.
b) Volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China
(49)
A pesar de las medidas en vigor, el volumen de las importaciones procedentes de China aumentó un 65 % durante el período considerado, con un aumento de la cuota de mercado del 68 %, como se establece en el considerando 81. Sin embargo, a pesar de este aumento en términos relativos, los volúmenes de las importaciones y de la cuota de mercado de China en términos absolutos se mantuvieron bajos durante todo el período considerado.
(50)
Dada la falta de cooperación de los productores exportadores chinos, los precios de importación se establecieron basándose en datos de Eurostat. Los precios medios de importación de China disminuyeron de forma continua desde el ejercicio 2010/2011 hasta el período de investigación de reconsideración y globalmente un 20 % durante el período considerado, tal como se establece en el considerando 84, y se constató que eran objeto de dumping durante el período de investigación de reconsideración. También se determinó que subcotizarían los precios de venta de la industria de la Unión en una media de más del 10 % si se tuviesen en cuenta sin derechos antidumping.
c) Capacidad de producción y capacidad excedentaria de China
(51)
La capacidad de producción y la capacidad excedentaria de China se calcularon a partir de la información facilitada por el solicitante. Como estos datos no estaban a disposición del público, la Comisión los cotejó con otras fuentes disponibles al público, incluidos artículos de prensa que formaban parte del expediente que las partes interesadas pueden examinar. Con arreglo a lo anterior, China es el mayor país productor de glutamato monosódico del mundo, con una capacidad anual de producción y una producción anual que aumentaron durante el período considerado. En 2012, la capacidad de producción de glutamato monosódico era del orden de 3,5 a 4 millones de toneladas, mientras que la producción de glutamato monosódico era del orden de 2,5 a 3 millones de toneladas. Así, en 2012 la capacidad de producción excedentaria en la región fue de entre 600 000 y 900 000 toneladas.
(52)
Según la misma fuente, la capacidad de producción y la producción de glutamato monosódico en China aumentarán aún más hasta 2017, ya que la demanda de glutamato monosódico en China está creciendo.
(53)
En 2011, el Gobierno chino, a través del Ministerio de Industria y Tecnología de la Información de China (MITI), puso en marcha una política general para eliminar la tecnología anticuada y poco eficiente de las fábricas que afectaba a 19 industrias clave en China, incluida la del glutamato monosódico. El resultado ha sido una disminución significativa del número de productores de glutamato monosódico en China. Por esta razón, una parte interesada alegó que la capacidad probablemente no había aumentado en China. Basándose en la información contenida en la solicitud y en los artículos de prensa, la investigación mostró que las grandes empresas habían aumentado su capacidad. En consecuencia, la capacidad de producción de glutamato monosódico de China aumentó globalmente, por lo que debe desestimarse el argumento de la parte afectada.
(54)
Por otra parte, con arreglo a la información facilitada por el solicitante, las existencias de glutamato monosódico en China no han dejado de aumentar en los últimos años y fueron más de dos veces mayores que el consumo de la Unión durante el período de investigación de reconsideración. Una parte interesada alegó que, como la información sobre las supuestas existencias excedentarias no figuraba en el expediente no confidencial, las partes interesadas no podían verificarla, por lo que no debería tenerse en cuenta. Por otra parte, se alegó que parecía poco probable que hubiera existencias excedentarias, dada la reducción de capacidades por parte del Gobierno chino. A este respecto, debe señalarse que la parte interesada correspondiente no aportó ninguna prueba para respaldar esta afirmación. Además, como ya se explicó en el considerando 27, ningún productor exportador chino cooperó en la investigación. Por tanto, fue necesario recurrir a los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. Además, de conformidad con el artículo 19, apartado 3, del Reglamento de base, la Comisión puede hacer caso omiso de la información presentada con carácter confidencial en caso de que no se facilite un resumen no confidencial significativo, pero la no presentación de dicho resumen no da lugar al rechazo automático de la información facilitada con carácter confidencial. Aunque no todos los elementos contenidos en la petición pudieron ser cotejados, incluida la información sobre las existencias chinas, en este caso se consideró que la información facilitada era razonable y correcta, ya que iba en el mismo sentido que la información proporcionada por el solicitante, que pudo cotejarse. Por otra parte, dado que la capacidad de producción global de China aumentó, como se indica en el considerando 51, las existencias excedentarias no fueron los únicos elementos que permiten llegar a la conclusión de que los productores exportadores chinos poseen una capacidad de producción no utilizada importante. Además, la Comisión, en la medida de lo posible, realizó un cotejo con otras fuentes disponibles, como artículos de prensa y solo utilizó la información si estaba convencida de que era razonable y suficientemente fiable. Por lo tanto, estos argumentos deben rechazarse.
(55)
Tras la comunicación de la información, la misma parte interesada alegó que la Comisión no había basado sus conclusiones en los hechos, tal como se exige en el artículo 11, apartado 3, del Acuerdo antidumping de la OMC (10), sino únicamente en presunciones. Esta parte reiteró sus alegaciones en cuanto a la supuesta reducción de la capacidad y la capacidad excedentaria existente en China.
(56)
Como se ha mencionado en el considerando 27, ninguno de los productores exportadores chinos cooperó en la investigación y, por lo tanto, la Comisión tuvo que basar sus conclusiones en los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. Como también se ha expuesto en los considerandos 29 y 51, la información utilizada fue principalmente la proporcionada por el solicitante en su solicitud, debidamente cotejada siempre que fue posible. Al ser esta la única información fiable, la alegación de que las conclusiones se basaron en meras presunciones fue rechazada.
(57)
También se tuvo en cuenta la información facilitada por la parte interesada. No obstante, en lo que se refiere a la capacidad disponible y la capacidad excedentaria existente en China, la parte interesada en cuestión proporcionó información contradictoria. Por ejemplo, en contra de lo alegado por esa parte, las pruebas adjuntas a sus observaciones mostraban un aumento de capacidad de glutamato monosódico en China en lugar de una disminución. Esto está en consonancia con las conclusiones de la Comisión indicadas en el considerando 53. Por tanto, se rechazó su alegación de que era probable que disminuyese la capacidad total de producción en China.
(58)
En consecuencia, se concluye que los productores exportadores chinos tienen capacidad de reserva importante que es probable que se utilice para incrementar sustancialmente las exportaciones a la Unión, como se explica en los considerandos 61 y 62, en el caso de que las medidas antidumping dejaran de tener efecto.
d) Atractivo del mercado de la Unión
(59)
Durante el período considerado, debido a las medidas vigentes, el mercado de la Unión solo representaba una pequeña parte de las exportaciones chinas. Una parte interesada alegó que la Unión no era un mercado atractivo para los productores exportadores chinos, ya que se prevé que aumente la demanda de glutamato monosódico en Asia y otras economías emergentes, incluida China. Esta parte alegó, además, que, habida cuenta de que los niveles de precios de exportación de China a otros terceros países serían por término medio superiores o similares a los niveles de precios chinos de exportación a la Unión, los productores exportadores chinos no tendrían ningún incentivo para aumentar sus exportaciones al mercado de la Unión.
(60)
Aunque la investigación constató que los precios de exportación chinos a terceros países eran, por término medio, ligeramente superiores a los precios de exportación a la Unión, esto puede deberse al hecho de que los productores exportadores chinos redujeron sus precios de exportación a la Unión debido a los derechos antidumping vigentes. Por lo tanto, no necesariamente ofrecen un indicio de los posibles niveles de precios si se permite que las medidas dejen de tener efecto. Al contrario, dado el nivel de los derechos antidumping en vigor, los productores exportadores chinos estarían en condiciones de aumentar sus precios de exportación, si bien manteniéndolos a niveles objeto de dumping y subcotizando los precios de venta de la industria de la Unión.
(61)
Aunque se espera que aumente el consumo interior en China y en el resto de Asia y otros mercados emergentes, el nivel del exceso de capacidad de producción en China sugiere la existencia de un poderoso incentivo para encontrar mercados alternativos para absorber dicho exceso de capacidad.
(62)
La Comisión también tuvo en cuenta la posible imposición de medidas contra las exportaciones chinas de glutamato monosódico a los Estados Unidos de América («los Estados Unidos») tras las investigaciones antidumping y antisubvenciones paralelas en curso realizadas por las autoridades de los Estados Unidos contra China sobre el mismo producto. Las autoridades estadounidenses aplicaron medidas antidumping definitivas el 26 de noviembre de 2014. Cuatro productores exportadores chinos afectados recibieron tipos individuales, fijados en un 20,09 %, mientras que el derecho residual se estableció en un 39,03 %. Por consiguiente, es probable que se reduzca el acceso al mercado de los Estados Unidos para las exportaciones chinas y grandes cantidades de glutamato monosódico chino pueden probablemente ser reorientadas hacia el mercado de la Unión, en particular si las medidas de la Unión dejaran de tener efecto al mismo tiempo. A este respecto, hay que señalar que, en 2013, alrededor de 26 600 toneladas de glutamato monosódico procedentes de China se exportaron a los Estados Unidos, lo que corresponde a una parte significativa del consumo de la Unión durante el período de investigación de reconsideración.
(63)
Por otra parte, el precio medio de la industria de la Unión y el precio medio de importación en la Unión de los productores exportadores indonesios, establecidos en la investigación paralela, como se indica en los considerandos 61 y 80 del Reglamento provisional, fueron superiores a los precios medios chinos de importación en la Unión sin derechos antidumping y a los precios medios chinos de importación en otros terceros países. Habida cuenta de la falta de cooperación de los productores exportadores chinos, este análisis se basó en la información disponible, es decir, la base de datos de las exportaciones chinas. La política de precios de los exportadores chinos indicaba que, en caso de que se permita que las medidas antidumping dejen de tener efecto, la Unión sería un mercado atractivo para los exportadores chinos, ya que podrían efectivamente aumentar sus precios de exportación a la Unión.
(64)
El crecimiento de la cuota de mercado de las importaciones chinas, a pesar de las medidas en vigor, también puso de manifiesto que los productores exportadores chinos seguían interesados en el mercado de la Unión. El mercado de la Unión de glutamato monosódico sigue siendo atractivo para las exportaciones chinas, a tenor de los niveles de precios observados. Este interés probablemente aumentaría si las medidas se derogasen.
(65)
Tras la comunicación de la información, la citada parte interesada reiteró sus alegaciones sobre el aumento de la demanda interna de glutamato monosódico en China, los bajos volúmenes de exportación de China a la Unión, su cuota de mercado y a los precios más elevados del glutamato monosódico chino destinado a los otros terceros países con respecto a la Unión. Esta parte alegó que estos elementos no se habían tomado en consideración para el análisis de la Comisión.
(66)
En primer lugar, carece de fundamento la alegación de que no se tomaron en cuenta la evolución de la capacidad de producción y la capacidad excedentaria de China, el aumento de la demanda interior de glutamato monosódico en dicho país, los bajos volúmenes de exportación de China a la Unión, su cuota de mercado descrita en el considerando 49 ni los niveles de los precios chinos para la Unión y para otros terceros países. Estos elementos fueron efectivamente analizados, como se ha mostrado en los considerandos 49 a 64 y las conclusiones pertinentes se notificaron a las partes interesadas. En segundo lugar, la parte interesada no aportó ninguna nueva prueba en apoyo de sus alegaciones, además de los elementos determinados por la Comisión durante la investigación.
(67)
Por último, la parte interesada se opuso a las apreciaciones de la Comisión, expuestas en el considerando 62, referentes a que las exportaciones chinas podrían reorientarse desde los Estados Unidos a la Unión debido a las medidas antidumping impuestas por las autoridades de dicho país en relación con las exportaciones de glutamato monosódico procedentes de China a los Estados Unidos.
(68)
Sin embargo, como ya se explicó en el considerando 62, se observa que es probable que las exportaciones chinas se reorientarían hacia el mercado de la Unión, en caso de que las medidas dejaran de tener efecto, teniendo en cuenta las medidas antidumping aplicadas a las exportaciones chinas de glutamato monosódico a los Estados Unidos.
(69)
Por lo tanto, se desestimó la alegación de la parte a este respecto.
4. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(70)
El análisis anterior demostró que las importaciones procedentes de China siguieron entrando en el mercado de la Unión a precios objeto de dumping con márgenes de dumping significativos. A la vista de las conclusiones sobre la importante capacidad de producción excedentaria en China y la probabilidad de que las exportaciones se reorienten hacia el mercado de la Unión en cantidades significativas y a precios objeto de dumping, la Comisión llegó a la conclusión de que existía una gran probabilidad de que continuase el dumping si se derogasen las medidas.
D. DEFINICIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(71)
El producto similar era fabricado por un productor de la Unión durante el período de investigación de reconsideración. Ese productor constituye la industria de la Unión con arreglo al artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(72)
Al estar la industria de la Unión constituida por un solo productor, hubo que expresar en forma de índice todas las cifras referidas a datos sensibles o recogerlas en forma de intervalos por motivos de confidencialidad.
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Consumo de la Unión
(73)
La Comisión determinó el consumo de la Unión añadiendo las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión a las importaciones procedentes de China y de otros terceros países, basándose en datos de Eurostat, y los datos facilitados por los productores exportadores indonesios sometidos a la investigación antidumping paralela mencionada en el considerando 7.
(74)
Una parte interesada alegó que los códigos NC pertinentes de Eurostat abarcan también a otros productos además del producto afectado y que, por tanto, el volumen de importación de China puede incluir el ácido glutámico y sus sales. Sin embargo, dado que los datos de importación se extrajeron de Eurostat basándose en el código de TARIC (Arancel Integrado de la Unión Europea), solo abarcaron el producto afectado, por lo que se desestimó esta alegación.
(75)
La misma parte interesada alegó que no todo el glutamato monosódico producido en China y exportado a la Unión tenía el grado de pureza exigido en la Unión para aditivos alimentarios y, por consiguiente, planteó la cuestión de si esto se reflejaba en los volúmenes de importación procedentes de China. Según lo establecido en el considerando 22, todos los tipos de glutamato monosódico, independientemente de sus niveles de pureza, entran en el ámbito de la presente investigación y, por lo tanto, se rechazó esta alegación.
(76)
Con arreglo a todo ello, el consumo de la Unión ha evolucionado del siguiente modo:
Cuadro 1
Consumo de la Unión Europea (toneladas)
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Índice (ejercicio 2010/ejercicio 2011 = 100)
100
87
93
98
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario/datos proporcionados por los productores exportadores indonesios.
(77)
El consumo de la Unión disminuyó entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 y aumentó ligeramente de nuevo en el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación de reconsideración. En total, el consumo descendió un 2 % durante el período considerado. La disminución del consumo entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 se debió principalmente a la disminución de las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión como consecuencia de la reducción de la producción en el mismo período (véase el considerando 100). El total de las importaciones se mantuvo en niveles similares en el mismo período. El incremento del consumo en el ejercicio 2012/2013 se debió casi exclusivamente al aumento de las importaciones totales, ya que las ventas de la industria de la Unión se mantuvieron sustancialmente al mismo nivel. Por último, durante el período de investigación de reconsideración, mientras que volvieron a reducirse las ventas de la industria de la Unión, aumentaron considerablemente los volúmenes de importación, en particular de Indonesia (véase el considerando 88).
(78)
Una parte interesada alegó que la descripción de la evolución del consumo estaba incompleta, ya que no tenía en cuenta el hecho de que las importaciones de glutamato monosódico vietnamita fueron sustituidas por importaciones de Indonesia y que los usuarios, como consecuencia de ello, dejaron de prever nuevos aumentos de los precios y redujeron sus existencias. Si bien es cierto que las importaciones de glutamato monosódico procedentes de otros terceros países, incluido Vietnam, disminuyeron durante el período considerado y las de Indonesia aumentaron, ello no afecta a la evolución del consumo global en la Unión como tal. Del mismo modo, los efectos de cualquier cambio en los flujos de importación y la posible respuesta de los operadores económicos, como los usuarios, a dicho cambio, no influyen en la evolución del consumo como tal. Por tanto, se rechazó este argumento.
2. Importaciones procedentes del país afectado
a) Volumen y cuota de mercado de las importaciones procedentes del país afectado
(79)
El volumen y la cuota de mercado de las importaciones procedentes de China se establecieron basándose en Eurostat y en los datos facilitados por los productores exportadores indonesios sometidos a la investigación antidumping paralela mencionada en el considerando 7.
(80)
El volumen de las importaciones en la Unión procedentes del país afectado y la cuota de mercado evolucionaron como sigue:
Cuadro 2
Volumen de las importaciones y cuota de mercado
País
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
China
Volumen (toneladas)
1 518
758
1 923
2 509
Índice
100
50
127
165
Cuota de mercado (índice)
100
57
136
168
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario/datos proporcionados por los productores exportadores indonesios.
(81)
Los volúmenes de importación de China disminuyeron del ejercicio 2010/2011 al ejercicio 2011/2012, pero aumentaron sustancialmente en el ejercicio 2012/2013 y de nuevo durante el período de investigación de reconsideración. En general, el volumen de las importaciones procedentes de China aumentó un 65 % durante el período considerado. La cuota de mercado correspondiente mostró una tendencia similar, a saber, en primer lugar, disminuyó entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 y luego aumentó significativamente hasta el período de investigación de reconsideración. En conjunto, la cuota de mercado aumentó un 68 % durante el período considerado. A pesar de estos aumentos en términos relativos, el volumen y la cuota de mercado de las importaciones chinas en términos absolutos se mantuvieron en niveles bajos durante el período considerado.
b) Precios de las importaciones procedentes del país afectado y subcotización de precios
(82)
Los precios de importación se determinaron con arreglo a los datos de Eurostat.
(83)
El cuadro que figura a continuación muestra el precio medio de las importaciones procedentes de China:
Cuadro 3
Precios de importación
País
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
China
Precio medio (EUR/tonelada) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Índice
100
97
93
80
(84)
Los precios medios de importación de China disminuyeron continuamente entre el ejercicio 2010/2011 y el período de investigación de reconsideración y, globalmente se redujeron un 20 % durante el período considerado.
(85)
La Comisión determinó la subcotización de precios durante el período de investigación de reconsideración comparando:
-
los precios de venta medios ponderados que la industria de la Unión cobró a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, franco fábrica, y
-
el precio de exportación establecido a partir de las estadísticas de importación de que disponía la Comisión, es decir, de Eurostat, calculado con una media ponderada, con los ajustes oportunos por la inclusión de los derechos de aduana, los derechos antidumping y los costes posteriores a la importación.
(86)
El resultado de la comparación no mostró subcotización alguna de los precios de la industria de la Unión por parte de las importaciones procedentes de China en el mercado de la Unión. Sin embargo, tras descontar el efecto de los derechos antidumping, el margen de subcotización alcanzó un nivel superior a un 10 %.
3. Importaciones procedentes de Indonesia
a) Volumen y cuota de mercado de las importaciones procedentes de Indonesia
(87)
La Comisión determinó el volumen de las importaciones procedentes de Indonesia basándose en los datos de Eurostat y en los datos facilitados por los productores exportadores indonesios en la investigación paralela mencionada en el considerando 7
(88)
El volumen de las importaciones en la Unión procedentes de Indonesia y la cuota de mercado evolucionaron como sigue:
Cuadro 4
Volumen de las importaciones y cuota de mercado
País
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Indonesia
Volumen (toneladas)
8 638
9 478
18 317
24 385
Índice
100
110
212
282
Cuota de mercado (índice)
100
126
227
287
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario/datos proporcionados por los productores exportadores indonesios.
(89)
Los volúmenes de importaciones de Indonesia casi se triplicaron durante el período considerado. Aumentaron continua y significativamente un 182 %, de 8 638 toneladas en el ejercicio 2010/2011 a 24 385 en el período de investigación de reconsideración.
(90)
La cuota de mercado correspondiente casi se triplicó durante el período considerado. Aumentó un 187 %, a pesar de la disminución global del consumo (- 2 %).
b) Precios de las importaciones procedentes de Indonesia
(91)
La Comisión determinó los precios de las importaciones procedentes de Indonesia basándose en datos de Eurostat y en los datos facilitados por los productores exportadores indonesios sometidos a muestreo en la investigación paralela en curso mencionada en el considerando 7
(92)
El precio medio de las importaciones de Indonesia en la Unión evolucionó de la forma siguiente:
Cuadro 5
Precios de importación
País
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Indonesia
Precio medio (EUR/tonelada)
1 266
1 279
1 226
1 162
Índice
100
101
97
92
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario/datos proporcionados por los productores exportadores indonesios.
(93)
El precio de importación medio del GMS originario de Indonesia aumentó ligeramente entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, antes de disminuir en el ejercicio 2012/2013 y luego en el período de investigación de reconsideración. Los precios medios de las importaciones procedentes de Indonesia disminuyeron en conjunto un 8 % durante el período considerado.
4. Importaciones procedentes de otros terceros países no sujetos a medidas
(94)
El volumen, la cuota de mercado y los precios de las importaciones procedentes de otros terceros países evolucionaron de la manera siguiente:
Cuadro 6
Importaciones procedentes de otros terceros países
País
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Brasil
Volumen (toneladas)
2 321
969
1 070
889
Índice
100
42
46
38
Cuota de mercado (índice)
100
48
49
39
Precio medio (EUR/tonelada)
1 218
1 306
1 402
1 365
Índice
100
107
115
112
República de Corea
Volumen (toneladas)
1 248
2 157
923
802
Índice
100
173
74
64
Cuota de mercado (índice)
100
198
79
65
Precio medio (EUR/tonelada)
1 231
1 296
1 293
1 277
Índice
100
105
105
104
Vietnam
Volumen (toneladas)
5 707
6 042
1 820
769
Índice
100
106
32
13
Cuota de mercado (índice)
100
121
34
14
Precio medio (EUR/tonelada)
1 284
1 291
1 361
1 318
Índice
100
101
106
103
Otros terceros países
Volumen (toneladas)
993
681
478
434
Índice
100
69
48
44
Cuota de mercado (índice)
100
79
52
45
Precio medio (EUR/tonelada)
1 594
1 718
2 044
2 001
Índice
100
108
128
126
Total de otros terceros países
Volumen (toneladas)
10 268
9 848
4 291
2 894
Índice
100
96
42
28
Cuota de mercado (índice)
100
110
45
29
Precio medio (EUR/tonelada)
1 293
1 323
1 433
1 424
Índice
100
102
111
110
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario/datos proporcionados por los productores exportadores indonesios.
(95)
El volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países disminuyó globalmente al pasar de 10 268 toneladas en el ejercicio 2010/2011 a 2 894 en el período de investigación de reconsideración, lo que supone un descenso del 72 % en el período considerado. La cuota de mercado correspondiente disminuyó un 71 % en el mismo período. En el período de investigación por reconsideración, la cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países representó solamente una cuarta parte del nivel que alcanzó en el ejercicio 2010/2011. En conjunto, los precios de las importaciones procedentes de terceros países aumentaron un 10 % durante el período considerado.
(96)
Una parte interesada alegó que las importaciones totales, incluidas las procedentes de China e Indonesia, se habían mantenido estables durante el período considerado.
(97)
Esta alegación contradecía las estadísticas disponibles en que se basan los resultados de la investigación, tal como se muestra en el cuadro 7 a continuación. De hecho, las importaciones totales de la Unión aumentaron un 46 % durante el período considerado. Por consiguiente, se rechazó la alegación.
(98)
Las importaciones totales, incluidas China e Indonesia, evolucionaron del siguiente modo:
Cuadro 7
Importaciones totales
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Importaciones totales
Volumen (toneladas)
20 424
20 084
24 531
29 788
Índice
100
98
120
146
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario/datos proporcionados por los productores exportadores indonesios.
5. Situación económica de la industria de la Unión
(99)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los factores e índices económicos que influyen en la situación de la industria de la Unión.
a) Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(100)
Durante el período considerado, la producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad totales de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 8
Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Volumen de producción
(índice)
100
95
107
91
Capacidad de producción
(índice)
100
100
100
100
Utilización de la capacidad
(índice)
100
95
107
91
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(101)
La producción fluctuó durante el período considerado. Aunque disminuyó entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, aumentó entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013 y alcanzó los niveles más bajos durante el período de investigación de reconsideración. La investigación demostró que las fluctuaciones se debieron principalmente a los cierres para mantenimiento que la industria de la Unión decidió cada 15 meses y a las malas condiciones meteorológicas durante el invierno de 2010/2011, que perturbaron el suministro de una de las principales materias primas (amoníaco). Durante el período de investigación de reconsideración se ampliaron los cierres para mantenimiento con el fin de reducir las elevadas existencias. En conjunto, el volumen de producción disminuyó un 9 % durante el período considerado.
(102)
Una de las partes alegó que el volumen de producción y la utilización de la capacidad disminuyeron solamente tras haber aumentado sustancialmente en el período anterior al período considerado. Con esta base, la parte alegó que la tendencia a la baja de estos factores, por lo tanto, no demuestra la existencia de un perjuicio. A la hora de establecer las tendencias de los diversos indicadores de perjuicio, la Comisión basó su evaluación en el período considerado, que se determinó al inicio de la investigación. El período considerado consiste en el período de investigación de reconsideración y los tres ejercicios precedentes, lo que corresponde a una práctica reiterada. El mero hecho de que ciertos indicadores de perjuicio muestren valores más elevados antes del período considerado no es suficiente motivo para apartarse de esta práctica. Por lo tanto, solamente pueden tomarse en consideración las tendencias observadas durante el período considerado. En consecuencia, se rechazó esta alegación.
(103)
La capacidad de producción permaneció en conjunto estable durante el período considerado.
(104)
Como consecuencia de la disminución del volumen de producción y de la estabilidad de la capacidad de producción, la utilización de la capacidad evolucionó de acuerdo con el volumen de producción, es decir, primero se redujo en el ejercicio 2011/2012, luego aumentó en el ejercicio 2012/13 y volvió a disminuir en el período de investigación de reconsideración. En conjunto, la utilización de la capacidad se redujo un 9 % en el período considerado, en línea con la disminución del volumen de producción.
b) Volumen de ventas y cuota de mercado
(105)
Durante el período considerado, el volumen de ventas y la cuota de mercado en la Unión de la industria de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 9
Volumen de ventas y cuota de mercado
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Volumen de ventas en el mercado de la Unión (índice)
100
84
85
83
Cuota de mercado
Índice
100
96
91
85
Fuente: Respuestas al cuestionario, Eurostat y respuestas al cuestionario/datos proporcionados por los productores exportadores indonesios.
(106)
El volumen de ventas de GMS por la industria de la Unión disminuyó un 17 % durante el período considerado. Se contrajo principalmente entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, mientras que en los años siguientes se mantuvo relativamente estable. La caída del volumen de ventas, junto con la disminución paralela del consumo y el aumento de las importaciones procedentes principalmente de Indonesia, dio lugar a una reducción de la cuota de mercado de la industria de la Unión de un 15 % en conjunto durante el período considerado. Esa reducción fue de un 4 % entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, coincidiendo con un aumento de las cuotas de mercado de las importaciones indonesias y chinas durante el mismo período. Entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación de reconsideración, la cuotas de mercado de la industria de la Unión sufrieron una caída continua, mientras que aumentaron sustancialmente los volúmenes de importación y las cuotas de mercado de Indonesia. Del mismo modo, las importaciones y la cuota de mercado de China aumentaron durante el período considerado, pero se mantuvieron en niveles bajos durante todo este período.
c) Crecimiento
(107)
Aunque el consumo de la Unión se redujo un 2 % durante el período considerado, el volumen de ventas de la industria de la Unión disminuyó un 17 %, lo que se tradujo en una pérdida de cuota de mercado del 15 %.
d) Empleo y productividad
(108)
En el período considerado, el empleo y la productividad evolucionaron como sigue:
Cuadro 10
Empleo y productividad
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Número de empleados
(índice)
100
103
107
108
Productividad (unidades por trabajador)
(índice)
100
92
100
85
Fuente: respuestas al cuestionario
(109)
El empleo en la industria de la Unión experimentó un aumento continuo, que fue en conjunto del 8 % durante el período considerado. Este aumento se debió principalmente a la integración de una antigua empresa filial en 2011 y a la expansión de los servicios de mantenimiento de la industria de la Unión.
(110)
La productividad disminuyó por efecto combinado del aumento del empleo y la reducción de la producción, tal y como se muestra en el cuadro 8 que figura en el considerando 100.
6. Magnitud del margen de dumping y recuperación de prácticas de dumping anteriores
(111)
El margen de dumping hallado para China era muy superior al nivel mínimo, mientras que el volumen de las importaciones procedentes de China siguió siendo bajo durante el período considerado. No obstante, en caso de que se derogasen las medidas, el impacto de los márgenes de dumping reales en la industria de la Unión sería significativo, dado el aumento del volumen y de la disminución de los precios de las importaciones procedentes de China y la evolución previsible de las importaciones chinas si se permite que las medidas dejen de tener efecto. En paralelo, en la investigación antidumping relativa a las importaciones de glutamato monosódico originario de Indonesia, mencionada en el considerando 7, se establecieron márgenes de dumping sustanciales para los productores exportadores de Indonesia que cooperaron, que aumentaron sustancialmente su cuota de mercado en el mercado de la Unión durante el período considerado.
(112)
La industria de la Unión está aún recuperándose de los efectos del dumping perjudicial anterior de las importaciones del mismo producto originario de China, como se menciona en el considerando 124. Como las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia aumentaron de forma significativa durante el período considerado y se constató que habían causado un perjuicio importante a la industria de la Unión (12), puede llegarse a la conclusión de que este proceso de recuperación se ha invertido.
a) Precios y factores que inciden en los precios
(113)
Los precios medios de venta de la industria de la Unión a clientes no vinculados en la Unión evolucionaron en el período considerado como sigue.
Cuadro 11
Precios de venta medios
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Precio de venta unitario medio en la Unión (EUR/tonelada)
Índice
100
107
101
97
Coste unitario de producción (EUR/tonelada)
Índice
100
120
124
130
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(114)
El precio de venta unitario medio de la industria de la Unión a clientes no vinculados en la Unión se redujo un 3 % durante el período considerado. Primero se elevó un 7 % entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, pero luego disminuyó continuamente hasta el período de investigación de reconsideración. El aumento del precio entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 puede atribuirse a los aumentos de costes durante el mismo período, si bien fue menor que estos. Al mismo tiempo aumentaron las importaciones indonesias y ejercieron una presión significativa sobre los precios de la industria de la Unión. En consecuencia, los precios de la industria de la Unión se redujeron un 6 % entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013 y un 4 % adicional entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación de reconsideración.
(115)
El coste unitario de producción aumentó durante el período considerado un 30 %. Se produjo un aumento continuo desde el ejercicio 2011/2012, debido principalmente a los incrementos en las materias primas y en la mano de obra. Como se ha mencionado anteriormente, este aumento de costes no pudo absorberse con un incremento equivalente de los precios, debido a la presión que ejercían sobre estos las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia.
(116)
Una parte interesada pidió a la Comisión que investigase si la posible inclusión de los subproductos en el coste de producción de la industria de la Unión podría haber aumentado artificialmente los costes medios de producción de la industria de la Unión. La investigación determinó que los subproductos fueron asignados correctamente, lo que no desnaturalizó en modo alguno la situación de perjuicio. En consecuencia, se rechazó esta alegación.
b) Costes laborales
(117)
Los costes laborales medios de la industria de la Unión evolucionaron en el período considerado como sigue:
Cuadro 12
Costes laborales medios por trabajador
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Costes laborales medios por trabajador (EUR)
Índice
100
117
125
124
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(118)
Los costes laborales medios por trabajador aumentaron un 24 %. Este incremento podría explicarse principalmente por los esfuerzos de la industria de la Unión por mejorar el rendimiento de sus trabajadores y su personal para optimizar el proceso de producción.
c) Existencias
(119)
Durante el período considerado, los niveles de existencias de los productores de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 13
Existencias
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Existencias de cierre
Índice
100
82
164
143
Existencias al cierre en porcentaje de la producción
Índice
100
86
153
156
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(120)
Las existencias al cierre aumentaron en conjunto un 43 % durante el período considerado. Entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 disminuyeron debido a la reducción del volumen de producción y al aumento del volumen de ventas de exportación. Entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013 aumentaron debido al incremento de la producción mientras se mantenían prácticamente estables las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. Entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación de reconsideración volvieron a disminuir, como consecuencia principalmente de la decisión de reducir la producción en un intento de reducir los elevados niveles alcanzados.
(121)
Las existencias al cierre en porcentaje de la producción disminuyeron entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, pero casi se duplicaron entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013. Aumentaron adicionalmente entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación de reconsideración. En conjunto, se elevaron un 56 % durante el período considerado. El aumento entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación de reconsideración debe contemplarse a la luz del incremento de volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia, en tanto que se mantenían prácticamente estables las ventas de la Unión.
d) Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital
(122)
Durante el período considerado, la rentabilidad, el flujo de caja, las inversiones y el rendimiento de las inversiones de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 14
Rentabilidad, flujo de caja, inversiones y rendimiento de las inversiones
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
Período de investigación de reconsideración
Rentabilidad de las ventas en la Unión a clientes no vinculados (en % del volumen de ventas)
Índice
100
30
- 31
- 80
Flujo de caja (EUR)
Índice
100
39
- 48
- 19
Inversiones (EUR)
Índice
100
182
143
197
Rendimiento de las inversiones
Índice
100
14
- 61
- 110
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(123)
La Comisión determinó la rentabilidad de la industria de la Unión expresando el beneficio neto, antes de impuestos, obtenido en las ventas del producto similar a clientes no vinculados como porcentaje del volumen de negocios de estas ventas. En el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, la rentabilidad disminuyó significativamente, pero siguió siendo positiva. Desde el ejercicio 2012/2013 pasó a ser negativa. Se redujo aún más en el período de investigación de reconsideración. En conjunto, la rentabilidad se redujo un 180 % durante el período considerado. Esta evolución se debió fundamentalmente a la presión sobre los precios ejercida por las importaciones procedentes de Indonesia, llegadas a la Unión a precios objeto de dumping y que no permitieron a la industria de la Unión ajustar sus precios al aumento de los costes. El flujo de caja neto es la capacidad de la industria de la Unión de autofinanciar sus actividades. El flujo de caja neto mostró la misma tendencia que la rentabilidad, disminuyendo continuamente durante el período considerado, con resultados negativos desde el ejercicio 2012/2013. Esta tendencia se acentuó en el período de investigación de reconsideración. En conjunto, el flujo de caja neto disminuyó un 119 % en el período considerado.
(124)
Las inversiones aumentaron un 97 % durante el período considerado. Se trata principalmente de inversiones necesarias para fines de mantenimiento y de cumplimiento de los requisitos de seguridad jurídica. Aunque la industria de la Unión estaba todavía recuperándose del dumping de los productores exportadores chinos anterior al período considerado, su situación comenzó a mejorar y consiguió ser rentable al comienzo del período considerado hasta el ejercicio 2011/2012. En esas circunstancias se hicieron varias inversiones que no podían posponerse y que explican el aumento significativo de los niveles de inversión en el ejercicio 2011/2012 y en años posteriores.
(125)
El rendimiento de las inversiones es el beneficio expresado en porcentaje del valor contable neto de las inversiones. Al igual que los restantes indicadores financieros, el rendimiento de las inversiones procedente de la producción y venta del producto similar fue negativo a partir del ejercicio 2012/2013, como reflejo de la tendencia negativa de la rentabilidad. En conjunto, el rendimiento de las inversiones aumentó un 210 % durante el período considerado.
(126)
Dada la disminución de la rentabilidad y la reducción del flujo de caja, se vio también afectada negativamente la capacidad de la empresa para reunir capital.
e) Conclusión sobre el perjuicio
(127)
Casi todos los grandes indicadores de perjuicio mostraron una tendencia negativa. Así, el volumen de producción y la utilización de la capacidad disminuyeron un 9 % y el volumen de ventas un 17 % durante el período considerado. En un intento de compensar las reducciones del volumen de ventas y de la cuota de mercado, los precios medios de la industria de la Unión se redujeron un 3 % durante el período considerado, mientras que los costes de producción aumentaron paralelamente un 30 %. Como consecuencia, la rentabilidad, que fue positiva al comienzo del período considerado, se redujo y pasó a ser negativa en el ejercicio 2012/2013 y siguió disminuyendo en el período de investigación de reconsideración. Tendencias negativas similares pueden observarse en el flujo de caja neto y en el rendimiento de las inversiones.
(128)
El empleo aumentó un 8 % durante el período considerado. Este incremento puede explicarse por la integración de una antigua empresa filial en 2011 y por la expansión de los servicios de mantenimiento de la industria de la Unión. También las inversiones mostraron una tendencia positiva. Estuvieron asociadas fundamentalmente a la adopción de medidas de prevención y al cumplimiento de los requisitos de seguridad, no a un aumento de la capacidad. Estas tendencias positivas no excluyen, por tanto, la existencia de un perjuicio.
(129)
Una de las partes interesadas alegó que una tendencia negativa en solo algunos de los indicadores de perjuicio no es suficiente para llegar a la conclusión de que existe un perjuicio importante. El artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, no exige que todos los indicadores de perjuicio muestren una tendencia negativa, pero la situación de la industria de la Unión debe analizarse evaluando la evolución de todos los indicadores de perjuicio en su conjunto. En el presente caso, casi todos los indicadores de perjuicio mostraron una tendencia negativa, incluidos los principales indicadores como las ventas, el volumen de producción, la cuota de mercado, los precios medios de venta y la rentabilidad.
(130)
Con arreglo a lo anterior, la Comisión llegó a la conclusión de que la industria de la Unión había sufrido un perjuicio importante a efectos del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
F. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. Observación preliminar
(131)
Como se indica en los considerandos 99 a 130, la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante durante el período de investigación de reconsideración. Durante todo el período considerado, las importaciones chinas solo estaban presentes en el mercado de la Unión en cantidades limitadas, mientras que el volumen de las importaciones y la cuota de mercado de Indonesia casi se triplicaron durante el mismo período. En la investigación paralela relativa a las importaciones de glutamato monosódico originario de Indonesia mencionada en el considerando 7, se concluyó que las importaciones procedentes de Indonesia eran objeto de dumping y causaban un perjuicio importante a la industria de la Unión, mientras que las importaciones procedentes de China, habida cuenta de su volumen y precios bajos, no han contribuido a este perjuicio (13). Al mismo tiempo, como se indica en los considerandos 48 y 70, la investigación ha mostrado que las importaciones chinas se efectuaron a precios objeto de dumping durante el período de investigación de reconsideración y que era probable que continuase el dumping si se permitía que las medidas dejasen de tener efecto.
2. Incidencia del volumen previsto de las importaciones procedentes de China e impacto del precio en caso de expiración de las medidas
(132)
La Comisión evaluó la probabilidad de reaparición del perjuicio en caso de que las medidas en vigor dejaran de tener efecto, es decir, el posible impacto de las importaciones chinas en el mercado de la Unión y la industria de la Unión, de acuerdo con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
(133)
Este análisis se centró en la capacidad excedentaria de los productores exportadores chinos, el atractivo del mercado de la Unión y el comportamiento de los precios de los productores chinos en la Unión. Por último, también se han tenido en cuenta las medidas antidumping impuestas sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de Indonesia.
(134)
Según lo expuesto en el considerando 51, la capacidad excedentaria total de glutamato monosódico de China se estimó en unas 600 000 a 900 000 toneladas en 2012. Este importe superó ampliamente el consumo total de la Unión de glutamato monosódico durante el mismo período.
(135)
Cabe esperar razonablemente que, como consecuencia del atractivo del mercado de la Unión descrito en los considerandos 59 a 64, si se derogasen las medidas, al menos una parte de esta capacidad excedentaria se reorientaría con toda probabilidad hacia el mercado de la Unión.
(136)
Tal como se ha mencionado anteriormente en el considerando 50, los precios de importación de China sin derechos antidumping subcotizarían los precios de venta de la Unión en más de un 10 % por término medio. También serían más bajos que los precios de importación de Indonesia. Por lo tanto, se llegó a la conclusión de que, en ausencia de medidas, los productores exportadores chinos probablemente aumentarán la presión de los precios en el mercado de la Unión, con lo que se agravaría el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión. A este respecto, ha de recordarse que la investigación antidumping paralela mostró que las importaciones procedentes de Indonesia ejercieron presión sobre los precios en el mercado de la Unión, de forma que la industria de la Unión no pudo ajustar sus precios al aumento de los costes, sino que, al contrario, tuvo que reducirlos durante el período considerado.
(137)
Tal como se describe en el considerando 60, los precios de importación chinos podrían aumentar si se permitiese que las medidas dejasen de tener efecto. No obstante, habida cuenta de los márgenes de subcotización significativos establecidos tras deducir los derechos antidumping, aun en el caso de que los precios de importación chinos aumentasen, existe un margen que permitiría a los exportadores chinos mantener niveles de precios de importación por debajo del nivel de precios de la industria de la Unión, lo que muy probablemente les permitiría ganar más cuota de mercado en el mercado de la Unión. En este caso, la industria de la Unión afrontaría una caída inmediata de las ventas y de los precios de venta.
(138)
Por último, teniendo en cuenta la investigación paralela contra Indonesia y las correspondientes medidas contra las importaciones de glutamato monosódico procedentes de este país, se espera que la industria de la Unión pueda recuperarse del perjuicio importante sufrido. Este proceso de recuperación se vería amenazado si las importaciones procedentes de China se reanudasen en cantidades sustanciales y a precios objeto de dumping, como consecuencia de que se permitiese que las medidas dejasen de tener efecto.
3. Observaciones recibidas tras la comunicación
(139)
Tras la comunicación de la información, una de las partes interesadas alegó que el mantenimiento de las medidas no mejoraría la situación de los productores de la Unión, ya que el deterioro de su situación estaría principalmente causado por factores distintos de las importaciones de glutamato monosódico originario de China. Esta parte alegó que estos factores podrían ser, en particular, los efectos de la política de inversión de la industria de la Unión en su rentabilidad, el aumento de los costes de la mano de obra y el supuesto uso ineficiente de los recursos. Se alegó que los efectos de estos factores no se habían tenido suficientemente en cuenta a la hora de evaluar la situación global de la industria de la Unión.
(140)
Hay que señalar que la parte en cuestión no proporcionó ninguna nueva información o pruebas en apoyo de estas alegaciones.
(141)
Por lo que se refiere a las inversiones realizadas por la industria de la Unión, esta parte no explicó en qué medida estas inversiones podrían haber tenido un impacto en su rentabilidad. Como se describe en el considerando 124, las inversiones realizadas por la industria de la Unión se basaron en decisiones empresariales razonables y no pueden considerarse injustificadas. Por otra parte, los costes de inversión se amortizan a lo largo del tiempo y, como tales, no tienen ningún impacto significativo en la rentabilidad de la industria de la Unión.
(142)
Por lo que se refiere al aumento de los costes laborales, aunque no pueden darse cifras precisas por razones de confidencialidad, la investigación ha puesto de manifiesto que el impacto de este aumento en el coste total de producción no era significativo.
(143)
En cuanto al uso ineficiente de los recursos, la parte no precisó la naturaleza de las supuestas deficiencias y la investigación no sacó a la luz ninguna posible ineficiencia de la industria de la Unión.
(144)
Por estos motivos, se rechazaron estas alegaciones.
4. Conclusión
(145)
A la vista de las conclusiones de la investigación, a saber, la capacidad excedentaria, el atractivo del mercado de la Unión y los niveles de precios previstos de las importaciones procedentes de China, se considera que la derogación de las medidas daría lugar, con toda probabilidad, a una reaparición del perjuicio y a que se deteriorase aún más la situación de perjuicio de la industria de la Unión debido al probable incremento de las importaciones chinas a precios objeto de dumping que subcotizarían los precios de venta de la industria de la Unión.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
(146)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor contra China sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, incluidos los de la industria de la Unión, los de los importadores y los de los usuarios.
(147)
Se ha ofrecido a todas las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
(148)
En este contexto, la Comisión examinó si, independientemente de las conclusiones sobre la probabilidad de continuación del dumping y del perjuicio, existían razones de peso que llevaran a concluir que a la Unión no le interesa mantener las medidas en vigor.
1. Interés de la industria de la Unión
(149)
La investigación determinó que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante durante el período de investigación de reconsideración. Como se indica en el considerando 131, el perjuicio fue causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia. La investigación también estableció que era probable que reapareciese el perjuicio si las medidas contra las importaciones procedentes de China dejasen de tener efecto. En particular, es probable que la esperada recuperación de la industria de la Unión del perjuicio sufrido como consecuencia de las importaciones procedentes de Indonesia, debido a las medidas antidumping impuestas a este país, se viese amenazada si se reanudasen las importaciones chinas de glutamato monosódico en el mercado de la Unión a precios objeto de dumping.
(150)
En caso de que se mantengan las medidas, se prevé que la industria de la Unión podrá beneficiarse plenamente de los efectos de las medidas impuestas en el marco de la investigación paralela relativa a las importaciones de glutamato monosódico originario de Indonesia, es decir, que se recuperará del perjuicio importante sufrido. Finalmente debería ser capaz de mejorar su rentabilidad.
(151)
Por lo tanto, se llegó a la conclusión de que mantener las medidas en vigor contra China redundaría en beneficio de la industria de la Unión.
2. Interés de los importadores y comerciantes
(152)
Una vez publicado el anuncio de inicio, se presentaron catorce empresas. Sin embargo, ninguna de estas empresas importó glutamato monosódico originario de China a la Unión durante el período de investigación de reconsideración.
(153)
Durante la investigación se dio a conocer como usuario un comerciante de la Unión implicado en la reventa de GMS dentro y fuera del mercado de la Unión. Este comerciante compraba GMS procedente principalmente de la industria de la Unión pero también de importadores. El comerciante no adquirió glutamato monosódico originario de China, sino de Indonesia y de otros terceros países. La actividad de este comerciante relacionada con el GMS era marginal dentro de su actividad total. Por todos esos motivos, se concluyó que las medidas en vigor sobre las importaciones de glutamato monosódico procedentes de China no tuvieron ningún efecto negativo significativo sobre la situación de este comerciante.
3. Interés de los usuarios
(154)
Los usuarios operan principalmente en el sector de los «alimentos y bebidas» y utilizan el GMS para la elaboración de mezclas de especias, sopas y alimentos preparados. También se utiliza en aplicaciones «no alimentarias» específicas, como la producción de detergentes.
(155)
Se presentaron y recibieron un cuestionario 33 empresas. Cinco de ellas cooperaron en la investigación al responder al cuestionario. De ellas, cuatro operaban en el sector de los «alimentos y bebidas» y una en sectores no alimentarios. Dos de las empresas que cooperaron, una del sector de «alimentos y bebidas» y otra del sector de fabricación de detergentes, fueron objeto de una inspección in situ.
a) Sector de alimentos y bebidas
(156)
La investigación mostró que, por término medio, el GMS representaba aproximadamente el 5 % del coste total de los productos que incluían esta sustancia fabricados por las empresas cooperantes que facilitaron los datos necesarios.
(157)
De los cuatro usuarios que cooperaron solo uno importaba glutamato monosódico originario de China. Esta empresa que cooperó compraba GMS de la industria de la Unión e importaba en torno al 40 % del total de sus compras de glutamato monosódico originario de China. La actividad relacionada con los productos que incorporan glutamato monosódico representaba aproximadamente un tercio de su actividad total. Durante el período de investigación de reconsideración, se constató que la empresa era rentable.
(158)
Las otras tres empresas no importaron glutamato monosódico originario de China durante el período de investigación de reconsideración. De estas, dos empresas tenían una actividad relacionada con el GMS relativamente insignificante en comparación con su actividad global. Por otra parte, con arreglo a la información facilitada, ambas eran rentables durante el período de investigación. En cuanto a la tercera empresa, aunque su actividad relacionada con los productos que incorporan glutamato monosódico representaba aproximadamente un tercio de su actividad total, se constató que, durante el período de investigación de reconsideración, la empresa era rentable.
b) Sector no alimentario
(159)
Una de las empresas cooperantes utilizaba el GMS para fabricar detergentes. El GMS representaba entre el 15 % y el 20 % del coste de producción de esos productos. Durante el período de investigación de reconsideración, la empresa adquirió principalmente glutamato monosódico originario de la industria de la Unión. Asimismo, importó glutamato monosódico originario de otros terceros países pero no de China. Solo una pequeña parte de su actividad estaba dedicada a productos que incluyeran GMS dentro de su actividad total, que además se constató que dio márgenes de beneficio positivos (5-10 %) durante el período de investigación.
(160)
La misma parte interesada alegó que, ante la prohibición reglamentaria del uso de fosfatos y otros compuestos de fósforo (14) en la UE, es probable que aumente el uso de GMS para sustituir a esas sustancias en la producción de detergentes. Por lo tanto, se prevé un aumento considerable de la demanda de GMS en la Unión y cualquier derecho antidumping sobre las importaciones de GMS sería perjudicial para el desarrollo de este nuevo mercado. En particular, esta parte alegó que el nivel de las medidas antidumping en vigor sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de China no permitirían que las importaciones procedentes de China entrasen en el mercado de la Unión y que, por lo tanto, existiría un riesgo de falta de abastecimiento en la Unión. Asimismo, esta empresa alegó que, como también existen medidas en vigor contra las importaciones de glutamato monosódico originario de Indonesia, también se produciría una falta de fuentes de suministro alternativas.
(161)
Este usuario también alegó que, teniendo en cuenta el aumento previsto del consumo de glutamato monosódico, la industria de la Unión también se beneficiaría de este y aumentaría su volumen de ventas en el mercado de la Unión. Por otra parte, el usuario alegó que la industria de la Unión no tiene capacidad suficiente para atender el incremento de la demanda en el mercado de la Unión.
(162)
Sin embargo, en esta fase es difícil predecir cómo influirá el nuevo marco jurídico en el mercado de la Unión y si fomentará, y en qué medida, la producción de detergentes basados en GMS, con el consiguiente efecto sobre la demanda de esta sustancia en la Unión. La parte interesada tampoco aportó ninguna prueba del mayor o menor efecto perjudicial de un derecho antidumping. A este respecto, hay que señalar que el objetivo de un derecho antidumping es restablecer la igualdad de condiciones en el mercado de la Unión. La investigación reveló además la existencia de varias fuentes alternativas de suministro, como Brasil, Vietnam y Corea.
(163)
Tras la comunicación, la misma parte interesada reiteró su alegación de que la demanda de glutamato monosódico aumentaría significativamente en la Unión debido a la prohibición de los fosfatos y que la industria de la Unión no sería capaz de satisfacer este aumento de la demanda en la Unión. Sin embargo, la parte en cuestión no aportó ninguna nueva información o prueba para justificar la alegación, por lo que se rechazó esta alegación.
(164)
Por lo que se refiere a las fuentes alternativas de suministro, en el ejercicio 2010/2011 la cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países fue importante y solo disminuyó por la competencia a precios desleales de las importaciones procedentes de Indonesia. Se espera que la imposición de derechos sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de Indonesia en la investigación paralela permita a otros terceros países recuperar la cuota de mercado perdida en la Unión. En caso de derogarse las medidas con respecto a China, el efecto previsto de los derechos antidumping contra Indonesia se vería amenazado, ya que probablemente las importaciones procedentes de China podrían penetrar en el mercado de la Unión en cantidades cada vez más significativas a precios objeto de dumping que subcotizarían los precios de venta de la industria de la Unión en el mercado de la Unión (según se ha determinado en los considerandos 149 a 151).
(165)
Tras la comunicación de la información, la citada parte interesada reiteró que en realidad no había otras fuentes de aprovisionamiento, ya que los productores de los mercados de otros terceros países pertenecían al mismo grupo que la industria de la Unión.
(166)
Como se ha mencionado en los considerandos 94 y 95, hay otras fuentes de suministro de glutamato monosódico en varios terceros países, como, entre otros, Brasil, la República de Corea o Vietnam. En el período de investigación por reconsideración, la cuota de mercado de las importaciones procedentes de terceros países distintos de China o Indonesia representó solamente una cuarta parte del nivel que alcanzó en el ejercicio 2010/2011. En caso de que se mantengan las medidas sobre las importaciones procedentes de China, no existen razones por las que las importaciones procedentes de otros terceros países no serán capaces de satisfacer, al menos parcialmente, las necesidades de los usuarios de glutamato monosódico, con una cuota de mercado correspondiente igual o superior a la del ejercicio 2010/2011. Además, según la información que ofrecía a las partes el expediente no confidencial, estas fuentes alternativas pertenecen a empresas/grupos de empresas independientes de Ajinomoto Group o a este grupo. En cualquier caso, incluso si estas fuentes alternativas perteneciesen al grupo Ajinomoto, no hay indicio alguno de que no pudiesen abastecer el mercado de la Unión en condiciones equitativas. Por lo tanto, debe rechazarse este argumento.
(167)
La misma parte también alegó que la industria de la Unión ocupa una posición dominante y que hay una falta de competencia en el mercado de la Unión. Alegó que el mantenimiento de las medidas contra el glutamato monosódico chino podría incluso reforzar la posición de la industria de la Unión en el mercado de la Unión.
(168)
La investigación demostró claramente que la industria de la Unión era incapaz de mantener su volumen de ventas en la UE, al haber perdido cuota de mercado, en especial ante las importaciones procedentes de Indonesia. Por otra parte, la industria de la Unión no era capaz de aumentar sus niveles de precios en línea con el aumento de los costes de las materias primas, dada la presión sobre los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia, y sufrió pérdidas significativas en el período de investigación de reconsideración. La Comisión señaló asimismo que existe una competencia de importaciones procedentes de otros terceros países, que se benefician del libre acceso al mercado de la Unión. Sobre esta base, no hay pruebas suficientes de una posición supuestamente dominante de la industria de la Unión y ha de rechazarse el argumento.
(169)
Tras la comunicación de la información, la parte en cuestión alegó que no redundaría en el interés de la Unión que los usuarios de la Unión dependiesen de la industria de la Unión y que deberían existir suficientes fuentes alternativas de suministro. En apoyo de esta alegación, la parte interesada señaló que la disminución del consumo entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 se debió principalmente a una disminución del volumen de producción de la industria de la Unión.
(170)
Como se ha mencionado en el considerando 100, la producción se redujo un 5 % entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, mientras que el consumo disminuyó un 13 % en el mismo período (véanse los considerandos 76 y 78). En el ejercicio 2011/2012, la utilización de la capacidad fue del 5 % por debajo de su nivel en el ejercicio 2010/2011, lo que supone que se disponía de una reserva de capacidad en el ejercicio 2011/2012. Por lo tanto, la producción de la industria de la Unión no puede considerarse como un factor que haya tenido un impacto en el descenso del consumo en el ejercicio 2011/2012. En todo caso, como se afirma en el considerando 166, existen fuentes alternativas de suministro en otros terceros países. Por lo tanto, debe desestimarse el argumento.
(171)
Con arreglo a lo anterior, y, en particular, el hecho de que las medidas contra China no parecían tener ningún efecto adverso significativo sobre los usuarios que cooperaron, la Comisión concluyó que era probable que, en caso de mantenerse las medidas, el impacto en la situación económica de estos operadores no sería significativo.
4. Interés de los proveedores
(172)
Se presentaron y contestaron al cuestionario cuatro proveedores de materias primas de la Unión. Sus ventas de esas materias a la industria de la Unión representaban únicamente una pequeña parte de su volumen de negocios total. Dos de ellos contestaron esta conclusión alegando que la desaparición de la industria de la Unión tendría un impacto significativo en su actividad. Estos proveedores alegaron que el efecto de una posible interrupción de la producción de glutamato monosódico de la Unión tendría un efecto perjudicial sobre su actividad global, ya que las plantas de azúcar no puedan evitar producir un determinado volumen de jarabes de azúcar y melazas, cuyo principal comprador es la industria de la Unión. Dejar sin vender estas formas de azúcar afectaría a la eficiencia global de la planta en cuestión.
(173)
Sin embargo, estos argumentos no estaban respaldados por ningún elemento de prueba y, por lo tanto, fueron rechazados.
5. Otros argumentos
(174)
Una parte interesada alegó que los efectos de las medidas vigentes contra China deberían evaluarse teniendo en cuenta también los efectos de las medidas impuestas a las importaciones de glutamato monosódico originario de Indonesia.
(175)
Se analizó la incidencia de ambas medidas en los usuarios en el contexto de la disponibilidad de fuentes de suministro alternativas. Este análisis mostró que una serie de terceros países eran capaces, de hecho, de exportar glutamato monosódico a la Unión. Estos terceros países estuvieron presentes efectivamente en el mercado de la Unión antes de que las importaciones indonesias objeto de dumping llegaran a la Unión en cantidades cada vez mayores.
6. Conclusión sobre el interés de la Unión
(176)
Por todo lo expuesto, la Comisión llega a la conclusión de que no existen razones de peso que afecten al interés de la Unión en contra el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor contra China.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(177)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. Se tuvieron en cuenta las observaciones y los comentarios pertinentes.
(178)
Se deduce de lo anterior que, como está previsto en el apartado 2 del artículo 11 del Reglamento de base, deberían mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de GMS originario de China impuestas por el Reglamento (CE) no 1187/2008.
(179)
Una empresa puede solicitar la aplicación de estos tipos de derecho antidumping individuales si cambia posteriormente el nombre de su entidad. La solicitud deberá dirigirse a la Comisión. La solicitud deberá incluir toda la información pertinente necesaria para demostrar que el cambio no afecta al derecho de la empresa a beneficiarse del tipo de derecho que se le aplica. En caso de que el cambio de nombre de la empresa no afecte a su derecho a beneficiarse del tipo de derecho que se le aplica, se publicará en el Diario Oficial de la Unión Europea un anuncio en el que se informará sobre el cambio de nombre.
(180)
El Comité creado en virtud del artículo 15, apartado 1, del Reglamento de base no emitió ningún dictamen.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de glutamato monosódico clasificado actualmente en el código ex 2922 42 00 (código TARIC 2922420010) y originario de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Tipo del derecho antidumping (%)
Código TARIC adicional
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd., y Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd.
36,5
A884
Todas las demás empresas
39,7
A999
3. Salvo disposición en sentido contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 21 de enero de 2015.