PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 484/2014 DE LA COMISIÓN
de 12 de mayo de 2014
por el que se establecen normas técnicas de ejecución en lo que respecta al capital hipotético de una entidad de contrapartida central de conformidad con el Reglamento (UE) no 648/2012 del Parlamento Europeo y del Consejo
(Texto pertinente a efectos del EEE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (UE) no 648/2012 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 4 de julio de 2012, relativo a los derivados extrabursátiles, las entidades de contrapartida central y los registros de operaciones (1), y, en particular, su artículo 50 bis, apartado 4, párrafo tercero, y su artículo 50 quater, apartado 3, párrafo tercero,
Considerando lo siguiente:
(1)
De conformidad con el Reglamento (UE) no 575/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo (2), las entidades establecidas en la Unión informan actualmente sobre el cumplimiento de los requisitos de fondos propios con frecuencia trimestral. A fin de minimizar las incoherencias entre las fechas de referencia fijadas para las entidades y las fechas fijadas para las entidades de contrapartida central (en lo sucesivo, «las ECC») a efectos del cálculo y la comunicación de la información relacionada con el capital hipotético, las fechas de referencia fijadas para las ECC deben englobar al menos las fechas de referencia establecidas para las entidades No obstante, una mayor frecuencia de comunicación de la información relacionada con el capital hipotético permitiría también atender al hecho de que los miembros compensadores establecidos en terceros países pueden tener fechas de información diferentes. Además, los requisitos de fondos propios pueden experimentar grandes variaciones, y a fin de que puedan tener una imagen actualizada de esos requisitos, los miembros compensadores y sus autoridades competentes podrían querer hacer un seguimiento de estas exposiciones con una frecuencia superior a la trimestral.
(2)
En situaciones normales, las fechas de información de las ECC no deben sobrepasar en más de una semana la fecha de cálculo. Una semana ofrece a las ECC tiempo suficiente para realizar todos los controles internos y completar el necesario proceso de autorización antes de comunicar los datos requeridos. Si una ECC desarrolla un sistema totalmente automatizado, la fecha de información puede ser próxima a la fecha de cálculo. En la actualidad, sin embargo, las ECC podrían no tener capacidad para completar el proceso íntegro en ese plazo y, por tanto, podrían tener que desarrollar sus procesos e infraestructuras internos a tal efecto. En este contexto, resulta oportuno introducir una disposición transitoria que permita a las ECC disponer de tiempo suficiente para desarrollar los procesos y las infraestructuras internos necesarios, y, al mismo tiempo, comenzar a facilitar a sus miembros compensadores la información relacionada con el capital hipotético.
(3)
De acuerdo con el Reglamento (UE) no 648/2012, las pérdidas ocasionadas por incumplimiento de un miembro compensador se cubrirían, en primer lugar, mediante el margen inicial y la contribución al fondo de garantía para impagos de ese miembro. Cuando ello resulta insuficiente, las pérdidas se cubren mediante los recursos financieros prefinanciados aportados por la ECC en el contexto de su correspondiente prelación de garantías y mediante las contribuciones al fondo para impagos prefinanciadas de los miembros no incumplidores. Durante este período, la frecuencia de información debe aumentar a fin de que los miembros no incumplidores y las autoridades competentes dispongan de información actualizada en relación con el capital hipotético necesario para calcular los requisitos de fondos propios de los miembros compensadores. Las ECC deben disponer de capacidad técnica y procesos internos para calcular y presentar la información relacionada con el capital hipotético en estas situaciones de tensión.
(4)
De conformidad con el Reglamento (UE) no 648/2012, una ECC debe reponer sus recursos financieros propios prefinanciados en el contexto de la prelación de garantías en el plazo de un mes. Por esta razón, las frecuencias de cálculo y de información en estas situaciones deben ser superiores a lo normal. Una comunicación diaria de la información relacionada con el capital hipotético podría ser menos pertinente, ya que determinar la magnitud de las pérdidas debidas al incumplimiento del miembro compensador puede llevar tiempo. Dado que pueden tener que hacer frente a una gran variedad de escenarios, la autoridades competentes deben también poder exigir una mayor frecuencia en períodos de tensión, basándose en una evaluación de la situación que debe tener en cuenta el grado de agotamiento presente o previsto de los recursos financieros prefinanciados de que dispone la ECC (esto es, los aportados por la propia ECC y los aportados por los miembros compensadores). Esta mayor frecuencia debe estar vigente hasta que esos recursos alcancen nuevamente los niveles fijados en la legislación pertinente.
(5)
La elevada frecuencia de información en períodos de tensión puede requerir mucho esfuerzo en el contexto del nuevo marco de información establecido. Su ejecución técnica puede plantear dificultades a al menos algunas ECC. A fin de paliarlas, resulta oportuno establecer una fecha de aplicación posterior en lo que atañe a las disposiciones sobre una mayor frecuencia de información. Esto permitirá a las ECC mejorar sus procesos internos y perfeccionar sus sistemas.
(6)
Las disposiciones del presente Reglamento están estrechamente interrelacionadas, ya que se refieren al cálculo del capital hipotético de una ECC y la información sobre dicho capital. En aras de la coherencia entre tales disposiciones, que deben entrar en vigor simultáneamente, y con vistas a ofrecer a las personas sujetas a las obligaciones establecidas en ellas una visión global de las mismas y la posibilidad de acceder a ellas conjuntamente, resulta conveniente reunir todas las normas técnicas de ejecución pertinentes prescritas por el Reglamento (UE) no 648/2012 en un solo Reglamento.
(7)
El presente Reglamento se basa en los proyectos de normas técnicas de ejecución presentados por la Autoridad Bancaria Europea a la Comisión.
(8)
La Autoridad Bancaria Europea ha llevado a cabo consultas públicas abiertas sobre los proyectos de normas técnicas de ejecución en que se basa el presente Reglamento, ha analizado los costes y beneficios potenciales conexos y ha recabado el dictamen del Grupo de partes interesadas del sector bancario establecido de conformidad con el artículo 37 del Reglamento (UE) no 1093/2010 del Parlamento Europeo y del Consejo (3).
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
Frecuencia y fechas del cálculo exigido por el artículo 50 bis, apartado 3, del Reglamento (UE) no 648/2012
1. La frecuencia del cálculo a que se refiere el artículo 50 bis, apartado 3, del Reglamento (UE) no 648/2012 será mensual excepto cuando se ejerza la facultad prevista en su artículo 3, apartado 1, en cuyo caso la frecuencia será semanal o diaria.
2. Cuando la frecuencia del cálculo mencionado en el apartado 1 sea mensual, la ECC se atendrá a lo siguiente:
a)
los días de referencia para ese cálculo serán los siguientes:
31 de enero, 28 de febrero (o 29 de febrero en año bisiesto), 31 de marzo, 30 de abril, 31 de mayo, 30 de junio, 31 de julio, 31 de agosto, 30 de septiembre, 31 de octubre, 30 de noviembre, 31 de diciembre;
b)
el día en que la ECC efectuará el cálculo («el día de cálculo») será, respectivamente:
1 de febrero, 1 de marzo, 1 de abril, 1 de mayo, 1 de junio, 1 de julio, 1 de agosto, 1 de septiembre, 1 de octubre, 1 de noviembre, 1de diciembre y 1 de enero.
3. Cuando la frecuencia a que se hace referencia en el apartado 1 sea semanal o diaria, el día del primer cálculo será el día siguiente al día de la solicitud de la autoridad competente. El primer día de referencia será el día de la solicitud de la autoridad competente. Para los cálculos posteriores el día de referencia será el día anterior al día de cálculo. En caso de cálculo semanal, el período comprendido entre los días de cálculo será de cinco días hábiles.
4. Cuando el día de cálculo sea un día festivo, un sábado o un domingo, el cálculo se realizará el día hábil siguiente.
Artículo 2
Frecuencia, fechas y formato uniforme de la información exigida por el artículo 50 quater, apartado 2, y el artículo 89, apartado 5 bis, del Reglamento (UE) no 648/2012.
1. La frecuencia de comunicación de la información exigida por el artículo 50 quater, apartado 2, del Reglamento (UE) no 648/2012, y, en su caso, por su artículo 89, apartado 5 bis, párrafo tercero, será mensual, excepto cuando se ejerza la facultad prevista en el artículo 3, apartado 1, de dicho Reglamento en cuyo caso la frecuencia será semanal o diaria.
2. Cuando la frecuencia de información, de conformidad con el apartado 1, sea mensual, la fecha de información caerá dentro de los cinco días hábiles siguientes al día de cálculo a que se refiere el artículo 1, o antes, cuando ello sea posible.
3. Cuando la frecuencia de comunicación de la información a que se refiere el apartado 1 sea diaria o semanal, la fecha de información será el día siguiente al de cálculo.
4. Cuando la fecha de información sea un día festivo, un sábado o un domingo, la fecha de información será el siguiente día hábil.
5. Las ECC deberán comunicar la información a que se refiere el apartado 1 utilizando la plantilla que establece el anexo I (Información relacionada con el capital hipotético), que se cumplimentará según las instrucciones que figuran en el anexo II (Instrucciones para la comunicación de información relacionada con el capital hipotético).
Artículo 3
Condiciones para una mayor frecuencia de cálculo y de información de acuerdo con el artículo 50 bis, apartado 3, y el artículo 50 quater, apartado 2, del Reglamento (UE) no 648/2012
1. Las autoridades competentes de una entidad que actúe como miembro compensador podrán exigir a cualquier ECC en la que aquella actúe como miembro compensador que efectúe el cálculo a que se refiere el artículo 1, apartado 1, y la comunicación de información a que se refiere el artículo 1, apartado 2, con frecuencia diaria o semanal en cualquiera de las siguientes situaciones:
a)
cuando, tras el incumplimiento de un miembro compensador, una ECC esté obligada a utilizar una parte cualquiera de los recursos financieros prefinanciados que haya aportado en el contexto de la prelación de garantías de conformidad con el artículo 43 del Reglamento (UE) no 648/2012;
b)
cuando, tras el incumplimiento de un miembro compensador, una ECC esté obligada a utilizar las contribuciones al fondo de garantía para impagos de los miembros compensadores no incumplidores, de acuerdo con el artículo 42 del Reglamento (UE) no 648/2012.
2. Las autoridades competentes optarán por una frecuencia diaria o una frecuencia semanal, con arreglo al apartado 1, basándose en el grado de agotamiento real o previsto de los recursos financieros prefinanciados.
3. Cuando las autoridades competentes exijan a una ECC mayor frecuencia de cálculo y de información, de acuerdo con el apartado 1, letra a), esa mayor frecuencia estará vigente hasta que los recursos financieros prefinanciados aportados por la ECC en el contexto de la prelación de garantías alcancen nuevamente los niveles fijados en el artículo 35 del Reglamento Delegado (UE) no 153/2013 de la Comisión (4).
4. Cuando las autoridades competentes exijan a una ECC mayor frecuencia de cálculo y de información, de acuerdo con el apartado 1, letra b), esa mayor frecuencia estará vigente hasta que las contribuciones de los miembros no incumplidores de la ECC al fondo de garantía para impagos alcancen nuevamente los niveles fijados en el artículo 42 del Reglamento (UE) no 648/2012.
Artículo 4
Disposición transitoria
No obstante lo dispuesto en el artículo 2, apartado 2, durante el período comprendido entre la fecha de aplicación del presente Reglamento y el 31 de diciembre de 2014, las ECC presentarán la información a que se refiere dicho apartado a más tardar quince días hábiles después del día de referencia, o antes, cuando ello sea posible.
Artículo 5
Entrada en vigor y fecha de aplicación
El presente Reglamento entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Será aplicable a partir del 2 de junio de 2014, a excepción del artículo 1, apartado 3, el artículo 2, apartado 3, y el artículo 3, que se aplicarán a partir del 1 de enero de 2015.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 12 de mayo de 2014.