PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 430/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o ukončení řízení s ohledem na Indonésii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 15. listopadu 2012 nařízením (EU) č. 1071/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení antidumpingového řízení (3) zveřejněným dne 16. února 2012 v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné litiny se závitem“) v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily některé zúčastněné strany své písemné připomínky ke známým předběžným zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by výrobek, který dováží, neměl být považován za součást dotčeného výrobku, jelikož její výrobek má určité technické zvláštnosti. Tyto fitinky z kujné litiny používají kuželové závity na rozdíl od jiných dovážených fitinek z kujné litiny, které používají paralelní závity.
(7)
Šetřením se však zjistilo, že s výjimkou uvedených technických zvláštností vykazují tyto fitinky s kuželovými závity stejné fyzické a technické vlastnosti jako ostatní dovážené fitinky z kujné litiny. Navíc se šetřením ohledně použití zjistilo, že se fitinky s kuželovými závity používají stejným způsobem jako jiné dovážené fitinky z kujné litiny. V jednom členském státě, kde se používají oba typy fitinek, bylo skutečně shledáno, že jsou zaměnitelné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(8)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem mohou být prodávány v celé Unii, zatímco fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem lze prodávat pouze ve Spojeném království, Irské republice, na Maltě a Kypru. Fitinky s černým lomem a fitinky s bílým lomem tedy nejsou na trhu Unie plnohodnotnými konkurenty.
(9)
Šetřením však bylo zjištěno, že většina dovozu fitinek z kujné litiny se závitem s černým lomem pocházejících z dotčených zemí směřuje do zemí kontinentální Evropy, jako je Německo, Itálie, Polsko nebo Španělsko. Lze tedy vyvodit závěr, že fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem a fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem jsou plnohodnotnými konkurenty na celém trhu Unie, a nikoliv pouze v omezeném počtu členských států.
(10)
Jeden z dovozců zopakoval svou námitku, že části kompresních fitinek by neměly náležet do definice dotčeného výrobku. Argumentoval tím, že části kompresních fitinek mají odlišné použití, a poskytl podpůrné důkazy o tom, že závity na částech kompresních fitinek lze snadno odlišit od závitů na standardních fitinkách, neboť se vyrábějí podle odlišné normy ISO (4). Ze zvážení předložených důkazů vyplynul závěr, že je třeba vymezení výrobku odpovídajícím způsobem upravit.
(11)
Další dvě zúčastněné strany argumentovaly pro vynětí elektrických instalačních fitinek z kujné (tvárné) litiny, a zejména kruhových rozvodných skříní z kujné litiny se závitem, které jsou hlavní složkou všech elektrických instalačních trubek a fitinek, z vymezení výrobku. Uvedly, že tyto rozvodné skříně slouží k jinému účelu (tj. jako obal a ochrana systémů elektrického vedení, zatímco standardní fitinky zkoumané v tomto řízení zajišťují bezúnikový tok plynu a vody). Jsou také snadno rozpoznatelné od ostatních fitinek (nemusí být zcela plynotěsné nebo vodotěsné a mají lehká víka, která při zamontování do systému po dovozu umožňují snadný přístup ke kabelům). Z pečlivého zvážení těchto argumentů vyplynul závěr, že kruhové rozvodné skříně z kujné litiny se závitem bez víka by měly být vyňaty z vymezení výrobku.
(12)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat vymezení výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současné době kódu KN ex 7307 19 10, s vynětím částí kompresních fitinek, které používají metrický závit podle normy ISO DIN 13, a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 17. až 21. bodě odůvodnění a ve 23. až 28 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
(14)
Po poskytnutí prozatímních informací nebyly doručeny žádné připomínky týkající se výběru vzorků u výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v ČLR ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Proto se potvrzují zjištění uvedená v 29. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 32. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(17)
Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se běžná hodnota měla vypočítat na základě domácího prodeje uskutečněného jediným spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, přestože jeho prodej nedosahuje reprezentativního množství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. V případě srovnatelné země lze tuto námitku přijmout. Ke stanovení běžné hodnoty byl proto použit domácí prodej jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi uskutečněný v běžném obchodním styku.
(18)
Tentýž čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se dumpingové rozpětí mělo stanovit s použitím veškerého prodeje na vývoz, a nejen pro typy výrobků přímo srovnatelné s typy prodávanými výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Tato námitka byla přijata. V případě těchto typů výrobků, které nejsou přímo srovnatelné, se při stanovení běžné hodnoty vycházelo z aritmetického průměru běžné hodnoty odpovídajících typů výrobků, upravené tržní hodnotou rozdílů ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 54. a 59. až 61. a v 64. až 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingová rozpětí
(20)
U společností zařazených do vzorku byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(21)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(23)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno jako 41,1 %.
(24)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s objemem čínského vývozu, jak je stanoveno dále v 51. bodě odůvodnění.
(25)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo tedy stanoveno podle úrovně společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(26)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(27)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se pro Indonésii předběžná zjištění uvedená v 75. až 87. a v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Dumpingová rozpětí
(28)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(29)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro indonéské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Všechny ostatní společnosti
11,0
3. Thajsko
3.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(30)
Pokud jde o Thajsko, nebyly doručeny žádné připomínky, které by vedly ke změně použité metodiky nebo vlastního stanovení dumpingu.
(31)
Pokud jde o Thajsko, potvrzují se tedy zjištění v 75. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání.
3.2 Dumpingová rozpětí
(32)
Přezkum a upřesnění výpočtu dumpingu vedly k mírně sníženému dumpingovému rozpětí - odpovídajícímu 15,5 % - pro jednoho z thajských vyvážejících výrobců. Dumpingové rozpětí pro druhého spolupracujícího vyvážejícího výrobce je s konečnou platností potvrzeno na prozatímní úrovni.
(33)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní thajské vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(34)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Všechny ostatní společnosti
50,7
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Doplňuje se, že během posuzovaného období byl obdobný výrobek v Unii vyráběn třemi dalšími výrobci, kteří výrobu ukončili mezi lety 2008 a 2009, a jedním dalším výrobcem, který ukončil výrobu zhruba na konci posuzovaného období.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(36)
Zúčastněné strany uvedly, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, dotčený výrobek dovážejí, a neměly by tudíž být považovány za součást výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, skutečně dotčený výrobek dovážejí. Zaprvé je však třeba vzít na vědomí, že zjištění, že výrobce v Unii je zároveň dovozcem dotčeného výrobku, nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, objem dovozu je u všech výrobců v Unii nevýznamný ve srovnání s celkovou výrobou a prodejem skupin společností. Potvrzuje se tedy, že obě skupiny společností jsou považovány za součást výrobního odvětví Unie.
(38)
Kromě toho jedna zúčastněná strana uvedla, že jeden výrobce v Unii by neměl být považován za součást výrobního odvětví Unie, jelikož je údajně ve spojení s dovozcem dotčeného výrobku. Zaprvé je třeba vzít na vědomí, že zjištění spojení mezi výrobcem v Unii a vývozcem nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že by případné spojení mezi výrobcem v Unii a dovozcem splňovalo kritéria čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Množství dovážená údajným dovozcem ve spojení jsou jen malým zlomkem množství, která vyrábí a prodává údajný výrobce ve spojení v Unii. I kdyby tedy bylo zjištěno, že jsou výrobce v Unii a dovozce ve spojení, byl by výrobce v Unii stále považován za součást výrobního odvětví Unie.
(39)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie pro účely posouzení újmy, má se za to, že všichni výrobci v Unii, kteří vyráběli tentýž výrobek v posuzovaném období, představují výrobní odvětví Unie, a bude se tedy na ně odkazovat jako na výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(40)
Jedna zúčastněná strana se vyjádřila ke skutečnosti, že během celého posuzovaného období přesahuje výroba výrobního odvětví Unie jeho prodej. Zároveň bylo oznámeno snížení zásob, což je nepravděpodobné, jelikož výroba přesahující prodej by měla vést ke zvýšení zásob.
(41)
V této souvislosti se skutečně konstatuje, že přestože v prozatímní fázi byla výroba i zásoby podle zjištění hlášeny správně, došlo k chybě při uvádění prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a některé části prodeje výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebyly vůbec zohledněny. To bylo opraveno a v důsledku toho byla také příslušným způsobem revidována spotřeba v Unii a tržní podíly na trzích v Unii. Kvůli ukončení provozu tří výrobců v Unii v posuzovaném období, jak se uvádí v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, má revize s ohledem na spotřebu v Unii významnější dopad na počátku posuzovaného období.
(42)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 28 % a následně vzrostla o 7 procentních bodů na úroveň o 21 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(43)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, potvrzuje se s konečnou platností, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO.
(44)
Vzhledem k výše uvedenému bylo s konečnou platností rozhodnuto, že tento dovoz nebude posuzován souhrnně s dumpingovým dovozem z ČLR a Thajska.
(45)
Pokud jde o souhrnné posouzení dovozu z ČLR a Thajska za účelem analýzy újmy a příčin, zúčastněné strany uvedly, že by thajský dovoz neměl být z řady důvodů souhrnně posuzován s čínským dovozem.
(46)
Zaprvé je údajně množství prodeje thajského dovozu výrazně nižší než množství prodeje čínského dovozu a množství prodeje thajského dovozu v absolutních hodnotách klesá. Množství thajského dovozu však není zanedbatelné, a pro souhrnné posouzení je tedy dostatečné. Navíc i když thajský dovoz v absolutních hodnotách klesá, jak dále uvádí tabulka v 51. bodě odůvodnění, lze v 52. bodě odůvodnění zjistit, že získal v posuzovaném období 19 % tržního podílu.
(47)
Pokud jde o ceny, bylo uvedeno, že se výrobky dovážené z Thajska prodávají v průměru za vyšší cenu než výrobky dovážené z ČLR. Přestože je toto tvrzení správné, jsou ceny thajského dovozu stále ještě podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho se rozdíl v cenách thajského a čínského dovozu v posuzovaném období trvale snižoval z 698 EUR/t v roce 2008 na 472 EUR/t v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se obsah 98. až 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(49)
Některé zúčastněné strany uvedly, že je objem dovozu z ČLR udávaný ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení příliš vysoký, jelikož příslušný kód KN zahrnuje všechny typy fitinek z kujné litiny, a nikoliv jen fitinky se závity.
(50)
V tomto ohledu je třeba uvést, že se předpokládalo, že veškeré množství uváděné pro kód KN nejsou fitinky se závity. Objem uvedený v prozatímním nařízení již byl snížen na základě informací, které poskytly vnitrostátní celní orgány. Tyto údaje byly v souladu s informacemi obsaženými v podnětu. Zúčastněné strany měly dostatek času se k tomu vyjádřit. V tomto ohledu však žádná ze zúčastněných stran neposkytla žádné informace ani před zveřejněním prozatímního nařízení, ani ve lhůtě poskytnuté pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení. Čínská obchodní komora poskytla určité kvantifikované informace týkající se údajně správné výše čínského dovozu ve velmi pozdní fázi řízení - téměř dva měsíce po termínu pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení, a tedy bezmála rok po zahájení šetření, kdy byly poprvé poskytnuty údaje o dovozu ve veřejné verzi podnětu. Poskytnutí těchto informací po termínu znemožňuje jejich ověření objektivním postupem, aniž by došlo k nadměrnému prodloužení období šetření nad rámec patnáctiměsíční lhůty stanovené v čl. 6 odst. 9 základního nařízení. V každém případě se zdá, že tyto informace uvádějí pro čínský vývoz údaje podstatně nižší oproti skutečnosti, jelikož jsou založeny pouze na odhadech týkajících se vývozu spolupracujících společností, a nebylo by je proto možné považovat za přesné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(51)
Řada dovozců však poskytla informace o svém dovozu jiných výrobků než dotčeného výrobku v rámci stejného kódu KN v posuzovaném období. K těmto informacím bylo možné přihlédnout a objem dovozu z dotčených zemí byl v souladu s tím snížen.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Obě dotčené země
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(52)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dumpingového dovozu obou dotčených zemí na trhu. Tržní podíl dumpingového dovozu z obou dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 15,6 procentního bodu z 33,1 % na 48,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thajsko
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Obě dotčené země
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(53)
Jedna zúčastněná strana požadovala, aby byly zveřejněny informace o ceně souhrnného prodeje podle typu výrobku pro výrobní odvětví Unie. Jak ale uvádí 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii sestával pouze ze dvou skupin výrobců a souhrnné údaje nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny. Tento důvod platí také pro zveřejnění ceny souhrnného prodeje podle typu výrobku.
(54)
Zúčastněné strany uvedly, že dovoz z dotčených zemí vstupuje do Unie na jiné úrovni obchodu než zboží prodávané výrobci v Unii. To bylo skutečně potvrzeno; výrobní odvětví Unie a dovozci obvykle sdílejí značný počet zákazníků. Tato námitka proto mohla být přijata a byly provedeny náležité úpravy pro objem obchodu.
(55)
V důsledku toho byla snížena rozpětí podbízení uvedená ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištěná rozpětí podbízení jsou však obvykle i nadále značná, a to mezi 25 % a 45 %, s jedinou výjimkou jednoho thajského vývozce, u něhož rozpětí podbízení dosahovalo zhruba 10 %.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 108. a 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky ani připomínky, potvrzuje se 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Zásoby
(59)
Jelikož ohledně zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(60)
V důsledku záležitosti zmíněné výše ve 41. bodě odůvodnění bylo potřeba revidovat také objem prodeje a tržní podíl výrobního odvětví Unie. V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie k poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 36 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii zhruba o 6 000 tun, jak je uvedeno výše v 42. bodě odůvodnění, ale prodej v Unii se do konce posuzovaného období snížil o dalších 5 procentních bodů, tedy o 2 440 tun.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Prodej v Unii
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku, podnět
(61)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období se průběžně snížil o 26 % nebo 14,8 procentního bodu, zatímco dumpingový dovoz se ve stejném období zvýšil o 15,6 procentního bodu, jak je uvedeno výše v 52. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Podíl na trhu
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(62)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tržní podíly na segmentu zahraničního trhu ve Spojeném království vykazují odlišné tržní podíly, přičemž výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně náleží větší podíl na trhu, zatímco tržní podíl čínského dovozu je na tomto konkrétním segmentu unijního trhu zřejmě menší.
(63)
Je docela dobře možné, že výrobnímu odvětví Unie náleží na určité části trhu v jednom členském státě vyšší tržní podíl. To, že různé hospodářské subjekty nemají na všech segmentech trhu ve všech členských státech stejný podíl na trhu, je normální. Předmětná analýza újmy se však zabývá trhem Unie jako celkem. V tomto ohledu bylo skutečně potvrzeno, že se tržní podíl výrobního odvětví Unie výrazně zmenšil, jak je vysvětleno výše.
6. Závěr ohledně újmy
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 133. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky jiných činitelů
1.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(65)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dalších třetích zemí. Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový tržní podíl dovozu z jiných zemí než obou dotčených zemí se v posuzovaném období snížil o 0,8 procentního bodu z 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Brazílie, Indonésie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,5 %, a u všech těchto zemí byl podíl na trhu stabilní nebo během posuzovaného období klesl.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Brazílie
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonésie
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turecko
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostatní země
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Celkem
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Zdroj:
Eurostat
(67)
Vzhledem k malému objemu a stabilnímu trendu lze dospět k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí než dotčených zemí nepřispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2 Vývoj spotřeby v Unii
(68)
Zúčastněné strany uvedly, že se spotřeba v Unii vyvíjí negativně, neboť se objevily náhražky vyráběné z jiných materiálů, než je kujná (tvárná) litina, jako umělá hmota, nerezová ocel, uhlíková ocel a měď, a také nové technologie spojování. Někteří výrobci v Unii v důsledku toho rozšířili svou škálu výrobků, která nyní zahrnuje i tyto náhražkové výrobky.
(69)
V tomto ohledu se připomíná, že účinky této substituce se zabýval 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Účinky substituce měly nepříznivý dopad na spotřebu v Unii, což dále ovlivnilo výrobu a objem prodeje výrobců v Unii.
(70)
Jak již však bylo uvedeno v prozatímním nařízení, poškozující účinek zmenšující se spotřeby v Unii dále zhoršoval stálý růst dumpingového dovozu, jehož podíl na zmenšujícím se trhu se zvýšil o 15,6 procentního bodu. Jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, zvýšila se od roku 2009 do období šetření poptávka v Unii zhruba o 6 000 tun, ale objem prodeje výrobního odvětví Unie na oživujícím se trhu se snížil do konce posuzovaného o dalších 2 440 tun.
(71)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že nepříznivý vývoj spotřeby v Unii nepopírá příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.3 Snížení výrobní kapacity není důsledkem dumpingového dovozu
(72)
Zainteresované strany uvedly, že snížení výrobní kapacity Unie, uvedené ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je důsledkem ukončení provozu tří výrobců v Unii, k němuž došlo v letech 2008 a 2009 kvůli hospodářské krizi. Toto snížení tedy údajně nelze dávat do souvislosti s dovozem z dotčených zemí.
(73)
V tomto ohledu je kladen důraz na to, že se již ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jako hlavní příčina snížení výrobní kapacity uvádí ukončení provozu tří výrobců v Unii.
(74)
Toto ukončení provozu tří výrobců v Unii však nelze vnímat pouze jako výsledek klesající poptávky. Během posuzovaného období se na zmenšující se trh Unie popsaný ve 42. bodě odůvodnění dostával stále větší přísun dovozu z dotčených zemí, který nakonec získal 15,6 procentního bodu tržního podílu, jak je vysvětleno výše v 52. bodě odůvodnění. Je proto jasné, že ukončení provozu tří výrobců v Unii, a tedy snížení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie, nezpůsobila jen klesající poptávka. Existuje také jasná souvislost mezi snížením výrobní kapacity Unie a zvýšením tržního podílu dumpingového dovozu.
1.4 Dovoz dotčeného výrobku výrobci v Unii
(75)
Zúčastněné strany uvedly, že si výrobci v Unii sami způsobili újmu, kterou utrpěli, neboť značné množství dotčeného výrobku údajně dováželi. Tato námitka se šetřením nepotvrdila. Z informací, které poskytli výrobci v Unii a spolupracující vývozci, vyplývá, že v případě obou skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku byl tento dovoz malý v poměru k jejich celkové výrobě a prodeji vlastního zboží, jak se již uvádí výše ve 37. bodě odůvodnění. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie lze vyslovit závěr, že tento dovoz nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Námitka byla proto zamítnuta.
1.5 Použití roku 2008 jako počátku
(76)
Zúčastněné strany uvedly, že zhoršující se trend ve výrobním odvětví Unie se do značné míry opírá o použití roku 2008 jako referenčního bodu pro posuzované období. Rok 2008 byl údajně pro výrobní odvětví Unie mimořádně příznivý. Z informací uvedených v podnětu však vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2007 byla podobná situaci v roce 2008 nebo lepší. Z toho vyplývá závěr, že zjištění újmy nezávisí na použití roku 2008 jako počátku.
2. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(77)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 134. až 153. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(78)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vyznačující se menší ziskovostí, menším objemem výroby, menším využitím kapacity, objemem prodeje a tržním podílem, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek snižující se poptávky na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie z hlediska výrobní kapacity, výroby a prodeje byl omezený.
(79)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
G. ZÁJEM UNIE
(80)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se 154. až 164. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Úroveň pro odstranění újmy byla upravena tak, aby byla zohledněna úroveň úpravy obchodu provedená ve výpočtu podbízení, jak je uvedeno výše v 54. až 55. bodě odůvodnění. Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 165. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(82)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech kromě jednoho dumpingového rozpětí.
(83)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro všechny ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku, nebo spolupracovaly během šetření. Pro společnosti, které při šetření nespolupracovaly, a pro společnosti, které dotčený výrobek v období šetření do Unie nevyvážely, bude uplatněno clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(84)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze k tomuto nařízení, je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(85)
Sazby konečného antidumpingového cla byly stanoveny takto:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
86,3
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Všechny ostatní společnosti
15,5
(86)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejících z ČLR a Thajska a vyráběného těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem a adresou, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(87)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba podat Komisi (5) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(88)
Pokud jde o ČLR, mělo by být v zájmu zajištění rovného zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož se uvedený článek nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(89)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z ČLR a Thajska a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(90)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyla předložena žádná nová tvrzení, která by ovlivnila výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
I. ZÁVAZEK
(91)
Jeden spolupracující thajský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek však existuje v mnoha druzích (vyvážející výrobce uvedl více než 900 typů výrobku prodávaných do Unie), u nichž se ceny výrazně liší (až o 200 % u nejprodávanějších typů, ale některé méně prodávané typy výrobku mohou být až desetkrát dražší než ostatní), čímž vzniká velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Typy výrobku se navíc mohou vyvíjet z hlediska designu a konečného zpracování. Výrobek proto není považován za vhodný pro cenový závazek. Komise rovněž v posledních letech důsledně nepřijímá závazky v případech, kdy výrobek existuje v tolika druzích. Nabídka závazku byla proto odmítnuta.
J. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(92)
S ohledem na rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány. Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
(93)
Jelikož jsou části příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka nyní vyňaty z vymezení výrobku (viz výše 8. a 11. bod odůvodnění), měly by se uvolnit prozatímně zajištěné částky na dovoz částí příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
K. UKONČENÍ ŘÍZENÍ S OHLEDEM NA INDONÉSII
(94)
Jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, lze objem dumpingového dovozu z Indonésie považovat za dovoz, který nepředstavuje příčinu závažné újmy výrobnímu odvětví Unie. Proto se má za to, že ochranná opatření nejsou nezbytná a řízení ve vztahu k Indonésii by se mělo ukončit.
(95)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit ukončení řízení, a nevyjádřily žádné připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - okres Jü-tchien
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Ťi-nan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Čching-tao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - okres Sü-šuej
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - obec Si-čao-tchung
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - město Lin-i
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - okres Tchaj-ku
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - okres Jü-tchien
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - Lang-fang, Che-pej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -obec Chung-čchiao, okres Jü-tchien
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tchang-šan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - vesnice Nan-jang, Tchaj-ku
41,1
B346
Všechny ostatní společnosti
57,8
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Všechny ostatní společnosti
15,5
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z ČLR a Thajska, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka a pocházejících z ČLR a z Thajska se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 41,1 %.
Článek 4
Antidumpingové řízení týkající se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 a pocházejícího z Indonésie se ukončuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 430/2013 DEL CONSEJO
de 13 de mayo de 2013
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de accesorios de tubería roscados, moldeados, de fundición maleable, originarios de la República Popular China y Tailandia, y se da por concluido el procedimiento relativo a Indonesia
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea, previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas provisionales
(1)
El 15 de noviembre de 2012, mediante el Reglamento (UE) no 1071/2012 (2) («el Reglamento provisional»), la Comisión Europea («la Comisión») estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones en la Unión de accesorios de tubería roscados, moldeados, de fundición maleable, originarios de la República Popular China («China») y Tailandia.
(2)
El procedimiento comenzó mediante un anuncio de inicio (3) publicado el 16 de febrero de 2012 a raíz de una denuncia presentada el 3 de enero de 2012 por el Comité de defensa de la industria de accesorios de tubería roscados, moldeados, de fundición maleable, de la Unión Europea («denunciante») en nombre de productores que representaban más del 50 % de la producción total de la Unión de estos accesorios («accesorios roscados maleables»).
(3)
Según lo establecido en el considerando 15 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2011 y el 31 de diciembre de 2011 («período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el final del período de investigación («período considerado»).
2. Procedimiento posterior
(4)
Tras la comunicación de los hechos y las consideraciones esenciales que motivaron la adopción de medidas antidumping provisionales («divulgación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito observaciones sobre las conclusiones provisionales. También se concedió a las partes que lo solicitaron la oportunidad de ser oídas.
(5)
La Comisión siguió recabando y analizando toda la información que consideró necesaria para establecer sus conclusiones definitivas.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(6)
Una parte interesada alegó que el producto que importa no debería formar parte del producto afectado, puesto que tiene determinadas peculiaridades técnicas. Sus accesorios maleables son de rosca cónica, frente a la rosca paralela de los demás accesorios maleables importados.
(7)
Sin embargo, la investigación ha puesto de manifiesto que, aparte de esas especificaciones técnicas, estos accesorios de rosca cónica tienen las mismas características físicas y técnicas que los demás accesorios maleables importados. Además, en cuanto al uso, la investigación ha mostrado que los accesorios de rosca cónica se usan de manera similar a los demás accesorios maleables importados. En un Estado miembro en que se utilizan ambos tipos, incluso se ha comprobado que son intercambiables. Por tanto, se rechazó esta alegación.
(8)
Una parte interesada alegó que los accesorios roscados de fundición maleable de núcleo blanco pueden venderse en toda la Unión, mientras que los accesorios roscados de fundición maleable de núcleo negro solo pueden venderse en el Reino Unido, Irlanda, Malta y Chipre. Por ello, alegó que ambos tipos no compiten plenamente en el mercado de la Unión.
(9)
Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que la mayor parte de las importaciones de accesorios roscados de fundición maleable de núcleo negro originarios de los países afectados llegan a países de la Europa continental como Alemania, Italia, Polonia o España. De ahí se concluye que los accesorios roscados de fundición maleable de núcleo blanco y de núcleo negro compiten plenamente en el mercado de la Unión, y no solo en unos pocos Estados miembros.
(10)
Un importador reiteró su alegación de que las piezas de accesorios de compresión no deberían formar parte del producto afectado. Argumentó que a las piezas de accesorios de compresión se les da un uso distinto, y justificó documentalmente que la rosca de las piezas de accesorios de compresión se distingue fácilmente de la rosca de un accesorio estándar, pues se fabrica siguiendo una norma ISO diferente (4). Tras haber estudiado la documentación presentada, se concluyó que procede restringir la definición del producto en consecuencia.
(11)
Otras dos partes interesadas consideraron que no deberían formar parte del producto afectado los accesorios de fundición maleable destinados a la conducción eléctrica, en particular las cajas de empalme circulares roscadas, que son un componente fundamental de todas las instalaciones de tubos y accesorios de conducción eléctrica. Alegaron que dichas cajas de empalme tienen una finalidad distinta (contener y proteger sistemas de cableado eléctrico) que los accesorios estándar investigados en este procedimiento (garantizar el flujo de gas o de agua sin escapes). También son fácilmente distinguibles de otros accesorios (en vez de ser impermeables al gas o a los líquidos, cuando después de su importación se montan en un sistema llevan tapas ligeras que facilitan el acceso a los cables). Tras haber estudiado detalladamente estos argumentos, se concluyó que procede excluir de la definición del producto las cajas de empalme circulares roscadas de fundición maleable y sin tapa.
(12)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se consideró procedente revisar el alcance de la definición del producto establecida en el Reglamento provisional. Así, el producto en cuestión se define definitivamente como accesorios de tubería roscados, moldeados, de fundición maleable, clasificados actualmente en el código NC ex 7307 19 10, excepto los accesorios de compresión con rosca métrica ISO DIN 13 y las cajas de empalme circulares roscadas de fundición maleable y sin tapa.
(13)
Al no haberse recibido otras observaciones en relación con el producto afectado o el producto similar, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 17 a 21 y 23 a 28 del Reglamento provisional.
C. MUESTREO
(14)
Tras la comunicación de las conclusiones provisionales, no se recibió ningún comentario relativo al muestreo de productores de la Unión, productores exportadores de China e importadores no vinculados. Por lo tanto, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 29 a 31 del Reglamento provisional.
D. DUMPING
1. República Popular China
1.1. Trato de economía de mercado y trato individual
(15)
Al no haberse recibido otras observaciones en relación con el trato de economía de mercado y el trato individual, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 32 a 46 del Reglamento provisional.
1.2. País análogo
(16)
Al no haberse recibido otras observaciones en relación con el país análogo, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 47 a 53 del Reglamento provisional.
1.3. Valor normal, precio de exportación y comparación
(17)
Un productor exportador chino alegó que el valor normal debía calcularse sobre la base de las ventas en el mercado interior por el único productor del país análogo que cooperó, aunque no alcancen cantidades representativas como establece el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. La alegación puede aceptarse en el caso de un país análogo. En consecuencia, las ventas en el mercado interior por el único productor del país análogo que cooperó sirvieron para determinar el valor normal.
(18)
El mismo productor exportador chino alegó que el margen de dumping debería establecerse utilizando todas las ventas de exportación, y no solo las de los tipos de producto directamente comparables con los vendidos por el productor del país análogo en su mercado interior. Esta alegación se aceptó. Para estos tipos de productos que no son directamente comparables, el valor normal se basó en la media aritmética del valor normal de los tipos de productos comparables, ajustado al valor de mercado para las diferencias en las características físicas, a tenor del artículo 2, apartado 10, letra a), del Reglamento de base.
(19)
Al no haberse recibido otras observaciones en relación con el valor normal, el precio de exportación y la comparación, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 54, 59 a 61 y 64 a 67 del Reglamento provisional.
1.4. Márgenes de dumping
(20)
Por lo que se refiere a las empresas incluidas en la muestra, se comparó la media ponderada del valor normal de cada tipo del producto similar establecido para el país análogo con la media ponderada del precio de exportación del tipo del producto afectado correspondiente, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(21)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes de dumping definitivos, expresados en porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, derechos no pagados, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
El margen de dumping medio ponderado de los productores exportadores que cooperaron no incluidos en la muestra se calculó de conformidad con lo dispuesto en el artículo 9, apartado 6, del Reglamento de base. Ese margen se calculó sobre la base de los márgenes establecidos para los productores exportadores de la muestra.
(23)
Sobre esa base, el margen de dumping para las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra se estableció en el 41,1 %.
(24)
Con respecto a todos los demás productores exportadores de China, los márgenes de dumping se establecieron sobre la base de los datos disponibles con arreglo al artículo 18 del Reglamento de base. A tal efecto, el nivel de cooperación se estableció primero comparando el volumen de las exportaciones a la Unión comunicado por los productores exportadores que cooperaron con el volumen de las exportaciones chinas, tal como se establece en el considerando 51.
(25)
Dado que los productores que cooperaron suponían más del 50 % del total de las exportaciones chinas a la Unión y que la industria puede considerarse fragmentada debido al elevado número de productores exportadores de China, el nivel de cooperación se consideró elevado. Por lo tanto, el margen de dumping residual se fijó en el nivel de la empresa incluida en la muestra con el margen de dumping más alto.
(26)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes de dumping definitivos, expresados en porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, derechos no pagados, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Otras empresas que cooperaron
41,1
Las demás empresas
57,8
2. Indonesia
2.1. Valor normal, precio de exportación y comparación
(27)
Al no haberse recibido otras observaciones en relación con el valor normal, el precio de exportación y la comparación, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 75 a 87 y 91 del Reglamento provisional por lo que se refiere a Indonesia.
2.2. Márgenes de dumping
(28)
Dado que el nivel de cooperación se consideró elevado (el volumen de las exportaciones de la empresa indonesia que cooperó representó más del 80 % del total de las exportaciones indonesias a la Unión durante el período de investigación), el margen de dumping para todos los demás productores exportadores indonesios se fijó en el nivel del margen de dumping de la empresa que cooperó.
(29)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes de dumping definitivos, expresados en porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, derechos no pagados, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Las demás empresas
11,0
3. Tailandia
3.1. Valor normal, precio de exportación y comparación
(30)
No se recibió ningún comentario que pudiera requerir cambios en la metodología aplicada o el cálculo real del dumping con respecto a Tailandia.
(31)
Por consiguiente, se confirman las conclusiones en relación con el valor normal, el precio de exportación y la comparación expuestas en los considerandos 75 a 88 del Reglamento provisional con respecto a Tailandia.
3.2. Márgenes de dumping
(32)
Una revisión y ajuste del cálculo del dumping dio lugar a un margen de dumping ligeramente inferior, del 15,5 %, de uno de los productores exportadores tailandeses. El margen de dumping del otro productor exportador que cooperó se confirma definitivamente en su nivel provisional.
(33)
Dado que el nivel de cooperación se consideró elevado (el volumen de las exportaciones de las dos empresas tailandesas que cooperaron representó más del 80 % del total de las exportaciones tailandesas a la Unión durante el PI), el margen de dumping para todos los demás productores exportadores tailandeses se fijó en el nivel del margen de dumping más elevado de las dos empresas que cooperaron.
(34)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes de dumping definitivos, expresados en porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, derechos no pagados, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Las demás empresas
50,7
E. PERJUICIO
1. Producción de la Unión
(35)
Al no haberse recibido observaciones en relación con la producción de la Unión, se confirma el considerando 94 del Reglamento provisional. Cabe añadir que durante el período considerado el producto similar fue fabricado por otros tres productores de la Unión que cesaron su actividad entre 2008 y 2009, y por otro productor que cesó su actividad hacia el final del período considerado.
2. Definición de industria de la Unión
(36)
Algunas partes interesadas alegaron que los dos grupos de productores de la Unión incluidos en la muestra importan el producto en cuestión, por lo cual, de conformidad con el artículo 4, apartado 1, letra a), del Reglamento de base, no deben considerarse parte de la industria de la Unión.
(37)
A este respecto, quedó demostrado que, efectivamente, los dos grupos de productores de la Unión importan el producto afectado. Sin embargo, en primer lugar hay que señalar que el hecho de que un productor de la Unión también importe el producto no conlleva automáticamente su exclusión de la industria de la Unión; en segundo lugar, cada uno de los productores de la Unión importó cantidades no significativas en comparación con las de producción y ventas totales de los grupos de empresas. Se confirma, por lo tanto, que los dos grupos de empresas se consideran parte de la industria de la Unión.
(38)
Además, una parte interesada alegó que un productor de la Unión no debe considerarse parte de la industria de la Unión, dada su supuesta vinculación a un importador del producto afectado. Sin embargo, en primer lugar, hay que señalar que el hecho de que exista una relación entre un productor de la Unión y un importador no conlleva automáticamente su exclusión de la industria de la Unión; en segundo lugar, no se presentaron pruebas de que la relación entre el productor de la Unión y el importador, si la hay, sea de la naturaleza descrita en el artículo 4, apartado 2, del Reglamento de base. Por otro lado, las cantidades importadas por el importador presuntamente vinculado constituyen solo una pequeña parte de las de producción y ventas totales del productor de la Unión presuntamente vinculado. Por lo tanto, aunque se demostrara la relación entre el importador y el productor de la Unión, este seguiría considerándose parte de la industria de la Unión.
(39)
Para definir la industria de la Unión con el fin de evaluar el perjuicio, se considera que todos los productores de la Unión que fabricaban el producto similar durante el período considerado constituyen «la industria de la Unión» y así se hace en adelante referencia a ellos en el sentido del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
3. Consumo de la Unión
(40)
Una parte interesada observó que durante todo el período considerado la producción de la industria de la Unión fue superior a sus ventas al tiempo que disminuían las existencias, lo cual es inverosímil, pues cuando la producción es superior a las ventas las existencias aumentan.
(41)
A este respecto cabe señalar que, si bien en la fase provisional la producción y las existencias se habían registrado correctamente, se produjo un error en la contabilización de las ventas en la Unión de la industria de la misma, y no se tuvieron plenamente en cuenta determinados volúmenes de venta de los productores de la Unión no incluidos en la muestra. Se corrigió este error y, de resultas de ello, el consumo de la Unión y las cuotas de mercado en el mercado interno también tuvieron que revisarse en consecuencia. Tres productores de la Unión cesaron su actividad durante el período considerado, como se menciona en el considerando 113 del Reglamento provisional, por lo que la revisión en relación con el consumo de la Unión tiene repercusiones más significativas al principio del período considerado.
(42)
El consumo de la Unión se redujo considerablemente (en un 28 %) entre 2008 y 2009, y después aumentó en siete puntos porcentuales, hasta situarse en un 21 % por debajo del consumo al inicio del período considerado.
Consumo de la Unión (toneladas)
2008
2009
2010
PI
Consumo de la Unión
84 270
60 807
60 640
66 493
Índice
100
72
72
79
Fuente:
Datos de la denuncia, Eurostat y respuestas al cuestionario.
4. Importaciones procedentes de los países afectados
4.1. Evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones afectadas
(43)
Por lo que respecta a los volúmenes de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia, se confirmó que no supusieron más que un 2,5 % de todas las importaciones del producto similar a la Unión durante el PI. Por tanto, puede considerarse que no constituyen una causa de perjuicio importante para la industria de la Unión en el sentido del artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base o de las disposiciones del Acuerdo antidumping de la OMC.
(44)
Habida cuenta de lo anterior, se adopta la decisión definitiva de no acumular esas importaciones con las importaciones objeto de dumping procedentes de China y de Tailandia.
(45)
En cuanto a la evaluación acumulativa de las importaciones procedentes de China y de Tailandia, a efectos del análisis del perjuicio y la causalidad, algunas partes interesadas alegaron que las importaciones procedentes de Tailandia no debían evaluarse acumulativamente con las de China por diversas razones.
(46)
En primer lugar, se alegó que el volumen de ventas de las importaciones procedentes de Tailandia es muy inferior al de las procedentes de China y está disminuyendo en términos absolutos. No obstante, el volumen de las importaciones procedentes de Tailandia no es insignificante, sino suficiente para permitir la acumulación. Además, si bien las importaciones de Tailandia están disminuyendo en términos absolutos, como se expone en el cuadro del considerando 52, ganaron un 19 % de la cuota de mercado durante el período considerado, como se expone en el mismo cuadro.
(47)
Por lo que respecta a los precios, se alegó que las importaciones procedentes de Tailandia se venden, por término medio, a precios más altos que las procedentes de China. Si bien esto es correcto, no es menos cierto que las importaciones procedentes de Tailandia están subcotizando significativamente los precios de la industria de la Unión. Además, la diferencia de precios entre las importaciones procedentes de Tailandia y las procedentes de China disminuyó constantemente durante el período considerado, pasando de 698 EUR/tonelada en 2008 a 472 EUR/tonelada durante el PI, como se indica en el cuadro del considerando 108 del Reglamento provisional.
(48)
Al no haberse recibido otras denuncias u observaciones, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 98 a 105 del Reglamento provisional.
4.2. Volumen, cuota de mercado de las importaciones afectadas objeto de dumping, sus precios de importación y subcotización
(49)
Algunas partes interesadas alegaron que los volúmenes de importación de China indicados en el considerando 106 del Reglamento provisional son demasiado altos, pues el código NC pertinente incluye todos los tipos de accesorios de fundición maleable, y no solo los roscados.
(50)
A este respecto, cabe señalar que no todas las cantidades consignadas con el código NC se consideraron accesorios roscados. Los volúmenes comunicados en el Reglamento provisional ya estaban corregidos a la baja, a partir de la información recibida de las autoridades aduaneras nacionales, y eran coherentes con la información que contenía la denuncia. Las partes interesadas habían tenido tiempo suficiente para presentar sus observaciones al respecto, pese a lo cual ninguna lo hizo, ni antes de la publicación del Reglamento provisional ni en el plazo de presentación de observaciones al mismo. La Cámara de Comercio de China presentó cierta información cuantificada relativa al nivel supuestamente correcto de las importaciones procedentes de China en un momento muy tardío del procedimiento, casi dos meses después de la fecha límite de presentación de observaciones al Reglamento provisional, es decir, casi un año después del comienzo de la investigación, cuando se revelaron los datos de las importaciones en la versión no restringida de la denuncia. La presentación de esta información fuera de plazo imposibilita su verificación en un proceso objetivo de examen sin prorrogar indebidamente el período de investigación más allá del plazo imperativo de quince meses que establece el artículo 6, apartado 9, del Reglamento de base. En cualquier caso, esta información subestima sustancialmente las cantidades de las importaciones procedentes de China, pues se basa únicamente en cálculos relativos a exportaciones de las empresas que cooperaron, por lo que no puede considerarse correcta. Por tanto, se rechazó esta alegación.
(51)
En cambio, varios importadores suministraron información sobre sus importaciones de productos distintos del afectado pero con el mismo código NC durante el período considerado. Esta información pudo tenerse en cuenta y, en consecuencia, los volúmenes de importación de los países afectados se revisaron a la baja.
Volumen de importaciones en la Unión (toneladas)
2008
2009
2010
PI
China
24 180
20 876
20 416
28 894
Índice
100
86
84
119
Tailandia
3 723
2 681
3 331
3 485
Índice
100
72
89
94
Ambos países
27 903
23 558
23 747
32 379
Índice
100
84
85
116
Fuente:
Datos de la denuncia, Eurostat y respuestas al cuestionario.
(52)
Como consecuencia de la cuestión relativa a las ventas en la Unión de la industria de la misma, mencionada en el considerando 41, fue preciso revisar también la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países afectados, que aumentó en 15,6 puntos porcentuales, pasando del 33,1 % al 48,7 % durante el período considerado. Este incremento de la cuota de mercado se produjo en gran medida entre 2010 y el PI, en una fase de recuperación de la demanda.
Cuota de mercado de la Unión
2008
2009
2010
PI
China
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Índice
100
120
117
151
Tailandia
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Índice
100
100
124
119
Ambos países
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Índice
100
117
118
147
Fuente:
Datos de la denuncia, Eurostat y respuestas al cuestionario.
(53)
Una de las partes interesadas exigió que se desvelara la información sobre los precios de venta acumulados de la industria de la Unión, desglosada por tipo de producto. Sin embargo, como la muestra solo constaba de dos grupos de productores de la Unión, como se indica en el considerando 111 del Reglamento provisional, por motivos de confidencialidad no pudieron incluirse los datos agregados reales. Esto también justifica que no se desvele la información sobre los precios de venta acumulados por tipo de producto.
(54)
Algunas partes interesadas alegaron que las importaciones de los países afectados entran en la Unión en una fase comercial diferente de la de los artículos que venden los productores de la Unión. Se confirmó que este es el caso, y que la industria de la Unión y los importadores suelen compartir un número sustancial de clientes. Por ello, se aceptó la alegación y se aplicó un ajuste en función de la fase comercial.
(55)
En consecuencia, se revisaron a la baja los márgenes de subcotización que figuran en el considerando 110 del Reglamento provisional. Pese a ello, los márgenes de subcotización siguen siendo importantes, entre el 25 % y el 45 %, con la única excepción de un exportador tailandés, cuyo margen se situó en torno al 10 %.
(56)
Al no haberse recibido otras denuncias u observaciones, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 108 y 109 del Reglamento provisional.
5. Situación de la industria de la Unión
(57)
Al no haberse recibido denuncias u observaciones, se confirman las conclusiones expuestas en el considerando 111 del Reglamento provisional.
5.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(58)
Al no haberse recibido observaciones en relación con la producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 112 a 114 del Reglamento provisional.
5.2. Existencias
(59)
Al no haberse recibido observaciones en relación con las existencias, se confirman las conclusiones expuestas en el considerando 115 del Reglamento provisional.
5.3. Volumen de ventas y cuota de mercado
(60)
Como consecuencia de la cuestión mencionada en el considerando 41, fue preciso revisar también el volumen de ventas y la cuota de mercado de la industria de la Unión. El volumen de ventas de todos los productores de la Unión en el mercado de la Unión se redujo considerablemente (en un 36 %) entre 2008 y 2009 debido a una disminución de la demanda. En cambio, tras 2009 la demanda en la Unión aumentó en unas 6 000 toneladas, como se menciona en el considerando 42, pero las ventas de la Unión se fueron reduciendo en otros cinco puntos porcentuales (2 440 toneladas) hasta el final del período considerado.
Volumen de ventas en la Unión (toneladas)
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Ventas en la Unión
48 823
31 069
30 466
28 629
Índice
100
64
62
59
Fuente:
Datos de la denuncia y respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(61)
La cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó de manera continua en un 26 % (14,8 puntos porcentuales) durante el período considerado, mientras que las importaciones objeto de dumping ganaron 15,6 puntos porcentuales de cuota de mercado durante el mismo período, como se indica en el considerando 52.
Cuota de mercado de la Unión
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Cuota de mercado
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Índice
100
88
87
74
Fuente:
Datos de la denuncia, Eurostat y respuestas al cuestionario.
(62)
Una parte interesada alegó que las cuotas de mercado en el segmento de mercado no interior del Reino Unido son diferentes, y que la industria de la Unión tiene una mayor cuota de mercado, mientras que la de las importaciones de China es menor en este segmento concreto del mercado de la Unión.
(63)
Es perfectamente posible que la industria de la Unión tenga una mayor cuota de mercado en un segmento concreto de un Estado miembro determinado. Es normal que los diversos operadores económicos no tengan las mismas cuotas de mercado en todos los segmentos de mercado de todos los Estados miembros. Sin embargo, el presente análisis del perjuicio abarca el mercado de la Unión en su conjunto. A este respecto, se confirmó que la cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó de modo significativo, como ya se ha dicho.
6. Conclusión sobre el perjuicio
(64)
Al no haber otras alegaciones u observaciones, se confirman los considerandos 118 a 133 del Reglamento provisional, incluida la conclusión de que la industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
F. CAUSALIDAD
1. Incidencia de otros factores
1.1. Importaciones procedentes de otros terceros países
(65)
Como consecuencia de la cuestión relativa a las ventas en la Unión de la industria de la misma, mencionada en el considerando 41, fue preciso revisar también la cuota de mercado de los otros países terceros. Por lo que respecta a los otros países terceros, las importaciones fueron limitadas a lo largo de todo el período considerado. La cuota de mercado total de las importaciones de países distintos de los dos países afectados disminuyó durante el período considerado en 0,8 puntos porcentuales, del 9,0 % al 8,2 %.
(66)
Los otros países desde los que más se importó durante el PI fueron Brasil, Indonesia y Turquía, con cuotas de mercado de entre el 1,3 % y el 1,5 %, y todos ellos tuvieron una cuota de mercado estable o decreciente durante el período considerado.
Cuota de mercado de las importaciones
2008
2009
2010
PI
Brasil
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonesia
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turquía
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Otros países
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Total
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Índice
100
114
118
92
Fuente:
Eurostat.
(67)
Dados los limitados volúmenes y la tendencia estable, puede concluirse que las importaciones procedentes de terceros países distintos de los países afectados no contribuyeron al perjuicio sufrido por la industria de la Unión durante el PI.
1.2. Evolución del consumo de la Unión
(68)
Algunas partes interesadas alegaron que el consumo de la Unión evolucionó negativamente porque empezaron a aparecer productos de sustitución fabricados con materiales distintos de la fundición maleable, como plástico, acero inoxidable, acero al carbono y cobre, así como nuevas tecnologías de conexión. Como consecuencia de ello, algunos productores de la Unión han ampliado su gama de productos a algunos de estos productos de sustitución.
(69)
En el considerando 146 del Reglamento provisional ya se mencionaban estos efectos de sustitución, que han repercutido negativamente en el consumo de la Unión, lo que, a su vez, tuvo un efecto sobre la producción y el volumen de ventas de los productores de la Unión.
(70)
No obstante, como ya se indicaba en el Reglamento provisional, el efecto perjudicial de la disminución del consumo de la Unión se vio agravado por el aumento constante de las importaciones objeto de dumping, que ganaron 15,6 puntos porcentuales de cuota de un mercado en contracción. Como se indica en el considerando 60, la demanda en la Unión aumentó en unas 6 000 toneladas entre 2009 y el PI, pero las ventas de la industria de la Unión se siguieron reduciendo en otras 2 440 toneladas hasta el final del período considerado, en un mercado en recuperación.
(71)
Por todo lo expuesto, se concluye que la evolución negativa del consumo de la Unión no interrumpe el vínculo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
1.3. Disminución de la capacidad de producción por causas distintas de las importaciones objeto de dumping
(72)
Algunas partes interesadas alegaron que la disminución de la capacidad de producción de la Unión mencionada en el considerando 113 del Reglamento provisional se debió al cierre de tres productores de la Unión entre 2008 y 2009 por la crisis económica, lo que no cabe atribuir a las importaciones procedentes de los países afectados.
(73)
Como ya menciona el considerando 113 del Reglamento provisional, la razón principal de la disminución de la capacidad de producción fue el cierre de tres productores de la Unión.
(74)
Sin embargo, el cese de actividades de los tres productores de la Unión no puede verse únicamente como un efecto de la disminución de la demanda. Durante el período considerado, la reducción del mercado de la Unión mencionada en el considerando 42 coexistió con el aumento permanente de las importaciones procedentes de los países afectados, cuya cuota de mercado aumentó en 15,6 puntos porcentuales, como se explica en el considerando 52. Por lo tanto, es evidente que no es solo la disminución de la demanda lo que contribuyó al cierre de tres productores de la Unión y, por consiguiente, a la reducción de la capacidad de producción de la industria de la Unión. También hay un vínculo claro entre la reducción de la capacidad de producción de la industria de la Unión y la creciente cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping.
1.4. Importaciones del producto afectado por los productores de la Unión
(75)
Algunas partes interesadas alegaron que el perjuicio sufrido por los productores de la Unión es atribuible a ellos mismos por haber importado supuestamente cantidades significativas del producto afectado. Las conclusiones de la investigación no confirmaron esta alegación. La información facilitada por los productores de la Unión y los exportadores que cooperaron puso de manifiesto que cada uno de los grupos de productores de la Unión incluidos en la muestra importó cantidades no significativas en comparación con las de producción y ventas propias totales, como se indica en el considerando 37. Dado que los volúmenes de importación del producto afectado por la industria de la Unión son insignificantes, se concluyó que esas importaciones no contribuyeron al perjuicio sufrido por la industria de la Unión, por lo cual se rechazó la alegación.
1.5. 2008 como año inicial
(76)
Algunas partes interesadas alegaron que la tendencia negativa que presenta la industria de la UE se debe en gran medida a que se tomó 2008 como punto de referencia del período considerado. Argumentan que 2008 fue un año excepcional para la industria de la Unión. Sin embargo, la información que figura en la denuncia da a entender que la situación de la industria de la UE en 2007 fue similar o mejor a la de 2008. Se concluye, por tanto, que el perjuicio no depende de que se haya tomado 2008 como año inicial.
2. Conclusión sobre la causalidad
(77)
Teniendo en cuenta lo expuesto y al no haber otras alegaciones u observaciones, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 134 a 153 del Reglamento provisional.
(78)
En conclusión, se confirma que el perjuicio importante causado a la industria de la Unión, caracterizado por la disminución de la rentabilidad, los volúmenes de producción, la utilización de la capacidad, los volúmenes de ventas y la cuota de mercado, fue provocado por las importaciones objeto de dumping en cuestión. Fue limitado el efecto que la disminución de la demanda tuvo en la degradación de la capacidad de producción, la producción y las ventas de la industria de la Unión.
(79)
Teniendo en cuenta el análisis anterior, en el que se han distinguido y separado adecuadamente los efectos de todos los factores conocidos sobre la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se confirma que esos otros factores, en cuanto tales, no permiten refutar el hecho de que el perjuicio evaluado debe atribuirse a las importaciones objeto de dumping.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
(80)
Al no haberse recibido observaciones, se confirman los considerandos 154 a 164 del Reglamento provisional, en especial la conclusión de que no hay razones convincentes contra la aplicación de medidas a las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados.
H. MEDIDAS DEFINITIVAS
1. Grado de eliminación del perjuicio
(81)
Se ajustaron los grados de eliminación del perjuicio para tener en cuenta el ajuste de la fase comercial efectuado al calcular la subcotización, según lo expuesto en los considerandos 54 y 55. Al no haberse recibido otras observaciones específicas, se confirman los considerandos 165 a 170 del Reglamento provisional.
2. Medidas definitivas
(82)
A la vista de las conclusiones referentes al dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, y de conformidad con el artículo 9 del Reglamento de base, se considera que debe establecerse un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones del producto afectado originarias de China y Tailandia al nivel más bajo entre los márgenes de dumping y de perjuicio constatados, de acuerdo con la regla del derecho inferior, que es en todos los casos, salvo en uno, el margen de perjuicio.
(83)
Dado el alto nivel de cooperación de los productores exportadores chinos y tailandeses, el derecho para las demás empresas de ambos países se fijó al nivel del derecho más elevado impuesto a las empresas del país en cuestión que se incluyeron en la muestra o cooperaron en la investigación, respectivamente. Ese derecho se impondrá a todas las demás empresas que no cooperaron en la investigación y a las empresas que no exportaron el producto afectado a la Unión durante el PI.
(84)
En el caso de las empresas chinas que cooperaron y que no fueron incluidas en la muestra, enumeradas en el anexo del presente Reglamento, el tipo de derecho definitivo es la media ponderada de los tipos de las empresas incluidas en la muestra.
(85)
Los tipos de los derechos antidumping definitivos son los siguientes:
República Popular China
Empresa
Margen de dumping (%)
Margen de perjuicio (%)
Tipo de derecho (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Otras empresas que cooperaron
41,1
86,3
41,1
Las demás empresas
57,8
Tailandia
Empresa
Margen de dumping (%)
Margen de perjuicio (%)
Tipo de derecho (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Las demás empresas
15,5
(86)
Los tipos de derecho antidumping especificados en el presente Reglamento con respecto a empresas concretas se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Por tanto, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a esas empresas. Esos tipos de derecho (por oposición al derecho nacional aplicable a «todas las demás empresas») son aplicables exclusivamente a las importaciones de los productos afectados originarios de China y Tailandia y producidos por esas empresas y, por tanto, por las personas jurídicas citadas específicamente. Los productos importados fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades relacionadas con las empresas mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(87)
Toda solicitud de aplicación de un tipo de derecho antidumping para una empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (5) junto con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado nacional y las ventas de exportación, vinculada, por ejemplo, a ese cambio de nombre o ese cambio en las entidades de producción y venta. En su caso, el presente Reglamento se modificará en consecuencia para actualizar la lista de empresas que se benefician de tipos de derecho individuales.
(88)
Por lo que respecta a China, para garantizar la igualdad de trato entre cualquier nuevo exportador y las empresas cooperantes no incluidas en la muestra, debe establecerse que el derecho medio ponderado aplicado a estas últimas se aplique a todo nuevo exportador que, de otro modo, tendría derecho a una reconsideración de conformidad con el artículo 11, apartado 4, del Reglamento de base, dado que dicho artículo no es aplicable si se ha recurrido al muestreo.
(89)
Se informó a todas las partes de los hechos y las consideraciones esenciales sobre cuya base se pretendía recomendar el establecimiento de derechos antidumping definitivos sobre las importaciones de accesorios de tubería roscados, moldeados, de fundición maleable, originarios de China y Tailandia, y la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional («divulgación final»). También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones tras comunicárseles esta información.
(90)
Dado que tras la divulgación final no se presentaron nuevos argumentos susceptibles de influir en el resultado de la evaluación del asunto, no procede modificar las conclusiones antes expuestas.
I. COMPROMISO
(91)
Un productor exportador tailandés que cooperó ofreció un compromiso en relación con los precios, de conformidad con el artículo 8, apartado 1, del Reglamento de base. Sin embargo, el producto afectado existe en una gran cantidad de tipos de producto (el productor exportador notificó que vendía más de novecientos tipos de producto a la UE) cuyos precios varían considerablemente (hasta un 200 % en los tipos más vendidos, mientras que algunos de los menos vendidos pueden ser incluso diez veces más caros que otros), lo que supone un riesgo extremadamente elevado de compensación cruzada. Además, los tipos de producto pueden evolucionar en diseño y en acabado. Por tanto, se consideró que el producto no es adecuado para un compromiso en relación con los precios. Además, la práctica constante de la Comisión en los últimos años ha sido no aceptar compromisos en relación con los precios en los casos en que el producto existe en una cantidad tan grande de tipos. Por consiguiente, se rechazó la oferta de compromiso.
J. PERCEPCIÓN DEFINITIVA DEL DERECHO PROVISIONAL
(92)
Teniendo en cuenta la amplitud del margen de dumping constatado y el nivel de perjuicio causado a la industria de la Unión, se considera necesario percibir definitivamente los importes garantizados por el derecho antidumping provisional, establecido mediante el Reglamento provisional. En los casos en que los derechos definitivos sean más elevados que los derechos provisionales, solo se percibirán definitivamente los importes garantizados por los derechos provisionales, y aquella parte de los importes depositados que exceda del tipo definitivo de los derechos antidumping será liberada.
(93)
Como las piezas de accesorios de compresión con rosca métrica ISO DIN 13 y las cajas de empalme circulares roscadas de fundición maleable y sin tapa están ahora excluidos de la definición del producto (véanse los considerandos 8 y 11), deben liberarse los importes garantizados provisionalmente que correspondan a las importaciones de dichos productos.
K. CONCLUSIÓN DEL PROCEDIMIENTO POR LO QUE RESPECTA A INDONESIA
(94)
Como se expone en el considerando 43, puede considerarse que los volúmenes de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia no constituyen una causa de perjuicio importante para la industria de la Unión. Por lo tanto, se considera que las medidas de protección no son necesarias y que debe darse por concluido el procedimiento por lo que respecta a Indonesia.
(95)
Se informó a todas las partes de los hechos y las consideraciones esenciales sobre cuya base se pretendía recomendar la conclusión y no plantearon objeciones.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de accesorios de tubería roscados, moldeados, de fundición maleable, excepto las piezas de accesorios de compresión con rosca métrica ISO DIN 13 y las cajas de empalme circulares roscadas de fundición maleable y sin tapa, clasificados actualmente en el código NC ex 7307 19 10 (código TARIC 7307191010) y originarios de la República Popular China y Tailandia.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, derechos no pagados, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
País
Empresa
Tipo de derecho (%)
Código TARIC adicional
República Popular China
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd, Yutian
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd, Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd, Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd, XuShui
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd, Xizhaotong
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd, Linyi
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd, Taigu
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd, Yutian
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd, LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd, Hongqiao (Yutian)
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd, Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd, Nanyang (Taigu)
41,1
B346
Las demás empresas
57,8
B999
Tailandia
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd, Samutsakorn
14,9
B348
Las demás empresas
15,5
B999
3. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Se percibirán con carácter definitivo los importes garantizados por los derechos antidumping provisionales instituidos por el Reglamento (UE) no 1071/2012 sobre las importaciones de accesorios de tubería roscados, moldeados, de fundición maleable, excepto los accesorios de compresión con rosca métrica ISO DIN 13 y las cajas de empalme circulares roscadas de fundición maleable y sin tapa, clasificados actualmente en el código NC ex 7307 19 10 (código TARIC 7307191010) y originarios de la República Popular China y Tailandia. Se liberarán los importes garantizados superiores a los tipos de los derechos antidumping definitivos.
2. Se liberarán los importes garantizados por los derechos antidumping provisionales instituidos por el Reglamento (UE) no 1071/2012 sobre las importaciones de accesorios de compresión con rosca métrica ISO DIN 13 y las cajas de empalme circulares roscadas de fundición maleable y sin tapa, y originarios de la República Popular China y Tailandia.
Artículo 3
Siempre que todo nuevo productor exportador de la República Popular China presente pruebas suficientes a la Comisión de que:
-
no exportó a la Unión el producto descrito en el artículo 1, apartado 1, durante el período de investigación (del 1 de enero de 2011 al 31 de diciembre de 2011),
-
no está vinculado a ninguno de los exportadores o productores de la República Popular China que están sujetos a las medidas establecidas por el presente Reglamento,
-
exportó efectivamente el producto en cuestión a la Unión después del período de investigación en el que se basan las medidas, o contrajo una obligación contractual irrevocable de exportar una cantidad significativa a la Unión,
podrá modificarse el artículo 1, apartado 2, añadiendo el nuevo productor exportador a la lista de empresas que cooperaron no incluidas en la muestra y, en consecuencia, sujetas al tipo de derecho medio ponderado del 41,1 %.
Artículo 4
Se da por concluido el procedimiento antidumping relativo a las importaciones de accesorios de tubería roscados, moldeados, de fundición maleable, clasificados actualmente en el código NC ex 7307 19 10 y originarios de Indonesia.
Artículo 5
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 13 de mayo de 2013.